Априлското въстание от 1876 година е въоръжено въстание на българите в Османската империя. Избухва преждевременно на 20 април в Копривщица и е организирано от Гюргевския революционен комитет. Въпреки че е неуспешно, то представлява своеобразен връх на българското националноосвободително движение. Днешните оценки са, че въстанието, макар и незавършило с военен успех, постига друга своя основна цел – политическата, тъй като народният бунт за независимост намира силен отзвук в Западна Европа и особено в Русия.
Въстанието е подготвено в разстояние на едва 1-2 месеца, с което се обясняват неуспехите в организацията и хода му. Решението за въстание е взето от отделни активисти на БРЦК, то не е подкрепено от нито една външна сила и в крайна сметка е резултат от усилията на неколцина апостоли. По-сериозна подготовка за бунт била извършена само в IV и I окръг.
Единствено в IV окръг под ръководството на Георги Бенковски била създадена постоянно действаща въстаническа милиция, контролираща подготовката за въстание. Трескавата подготовка правела впечатление на местните мюсюлмани и на османските власти. Сигурна информация за „предприятието“ обаче те получили едва след Оборище от участник в събранието – Ненко Терзийски от Балдово. От Пазарджик в Копривщица и Панагюрище били изпратени жандармерийски отделения, които да арестуват подстрекателите на „мирната рая“. При опит да бъде заловен Тодор Каблешков копривщенските дейци нападнали и прогонили с оръжие полицията. Мюдюринът бил убит, а в градчето била установена революционна власт. Под звъна на черковните камбани и гърмежа на пушките Каблешков изпратил в Панагюрище знаменитото „Кърваво писмо“. Писмото е пренесено от 19-годишния Георги Салчев, който изминал 5-часовия път от Копривщица до Панагюрище само за 2 часа. Точно преди Панагюрище, конят на преносителя на кървавото писмо издъхва от натоварването.
Още следобеда на същия ден (20 април) Георги Бенковски, съобразно с решението от Оборище за избягване на провал, обявил преждевременно началото на българското въстание. Това избързване с десетина дни изненадало комитетите и повлияло негативно на цялата революционна акция. То обаче било наложено от самите обстоятелства. Предателството заплашвало с провал грижливо изградената организация, както и психологическата подготовка на народа за отчаяни и решителни действия. Избухването на въстанието в IV окръг довело до масови арести на комитетски дейци в другите окръзи, светкавично мобилизиране на нередовни турски части (башибозук) и дислокация на военни подразделения във всички по-големи български градове.
Подготовката на въстанието е осуетена от османските власти. Заловени са редица комитетски дейци като Никола Славков, а Георги Икономов е поставен под наблюдение. Нанесен е изпреварващ удар в Горна Оряховица. Прави се опит за изпреварващ удар в Копривщица и Панагюрище. Започва прехвърляне на войски от Шумен в Търново, от Одрин в Пловдив и Пазарджик и др.
Според българската историография загиналите са около 30 000 души, докато според външни изследователи бройката на жертвите е не повече от 15 000 души. Руският консул в Одрин Алексей Церетелев смята, че по време на въстанието са разрушени около 200 села с общо население повече от 75 000 души, част от които са избити, а други са прогонени.
Жестокото потушаване на въстанието и отзвукът на зверствата в Европа са повод за провеждане на Цариградската конференция. Решенията на Цариградската конференция са първото международно признание на правото на българите да имат своя държава в етническите си граници, очертани вече от борбата за църковна независимост, санкционирано от всички Велики сили. Така Априлското въстание, макар и военен провал, непосредствено води до най-големия политически успех на българската нация дотогава. Отказът за осъществяване на решенията на Цариградската конференция от страна на османското правителство води до обявяването на единадесетата Руско-турска война, довела до Освобождението на България. Въпреки че Априлското въстание не променя военната обстановка в България, то до голяма степен дава световен отзвук на проблема с България, разрешен с Руско-турската Освободителна война.
Кунка Неделева, директор дирекция „Музеи“ в Община Копривщица, разказва за подготовката в “Нашият ден“:
“Тази година, както всеки път, в Копривщица ще бъде отбелязана великата дата. Цикълът от тържества, посветен на 145-годишнината от Априлското въстание, започва още днес във възрожденското градче.
На историческия площад "20 април" среща ще си дадат Фондация „Васил Левски“, в лицето на председателя ѝ – проф. Пламен Павлов. Представители на Сдружение “Тодор Каблешков“. Академичният състав и Студентския съвет на Висшето транспортно училище “Тодор Каблешков“ и гражданите на Копривщица.
Ще поднесем венци и ще се преклоним пред величието и саможертвата на всички онези велики българи, пожертвали живота си за България.
Тази година в Копривщица е посветена не само на 145-годишнината от избухването на Априлското въстание, но и на 170 години от рождението на най-светлия български апостол на това въстание – Тодор Каблешков.“
Предложение на проект за изграждане на ново кръгово движение с пластмасови елементи беше прието от общинската Комисия по безопасност на движението. То ще бъде изградено на кръстовището между улица „Радой Ралин“ и булевард „Хаджи Димитър“, до сградата на държавния архив. Движение с подобна сигнализация е първото в Сливен и има за цел да улесни..
След двучасово извънредно заседание на Комисията по околна среда към Общинския съвет не стана ясно от къде идват неприятните миризми, сигнали за които постъпват от началото на лятото в Бургас. Извънредно заседание на екокомисията към Общинския съвет за зачестилите задушливи миризми в Бургас На срещата се отзоваха представители на..
От 14 до 22 септември 2024 г. в Созопол, с финансовата помощ от НАТО по програмата „Наука за мир и сигурност“, ще се проведе научен форум посветен на най-новите достижения в областта на наноматериалите и нанотехнологиите използвани в различни сфери на сигурността. Директори на форума ще бъдат проф. Пламен Петков от Химикотехнологичен и металургичен..
Запазване на програмата „Грижа за дома“ поиска кметът на созополското село Зидарово Христо Бардуков в писмо да Министерството на труда и социалната политика. По нея асистенти се грижат за хора с увреждания и за възрастните, като им пазаруват, плащат сметките, проверяват здравословното им състояние, купуват лекарства и др. Ведомството обаче планира..
Временно ще депонираме отпадъци в депото в Братово, каза кметът на Царево Марин Киров. Това изисква огромен ресурс, тъй като ще возим на много по-голямо разстояние, уточни той. Припомняме, че от няколко дни гори депото край Равадиново, което се използва от три общини – Созопол, Приморско и Царево. Проблемът е, че то на практика е запълнено,..
Сливенският митрополит Арсений ще отслужи празнична Света литургия на Кръстовден (14 септември) в катедрален храм „Св.св. Кирил и Методий“ в Бургас. Частица от Светия кръст ще бъде изнесена за поклонение в най-големия бургаски храм на големия християнски празник. Миряните ще могат да се поклонят пред светинята от 09.00 часа. На 14 септември Църквата..
Зачестилите остри задушливи миризми, които притесняват бургазлии, са темата на извънредното заседание на Постоянната комисия по опазване на околната среда земеделие и храни на 12 септември от 11 часа в зала 1 на Община Бургас. Заседанието е с една единствена точка –анализ на причините и факторите, довели до усещането за неприятните миризми в..
Запазване на програмата „Грижа за дома“ поиска кметът на созополското село Зидарово Христо Бардуков в писмо да Министерството на труда и социалната..
Зачестилите остри задушливи миризми, които притесняват бургазлии, са темата на извънредното заседание на Постоянната комисия по опазване на..
След двучасово извънредно заседание на Комисията по околна среда към Общинския съвет не стана ясно от къде идват неприятните миризми, сигнали за..