Българските фермери могат да осигурят празничния пазар с българско месо, смята съпредседателят на Националната овцевъдна и козевъдна асоциация Симеон Караколев.
В последните няколко години по Великден и Гергьовден на пазара се реализират около половин милион агнета, казва той.
Една част от животинската продукция като продажби на дребно се реализира директно от фермите. През търговските вериги се реализират около 80-90 хиляди агнета, уточнява Караколев.
Фермерът Красимир Бурмов, чието стопанство се намира между Велико Търново и Габрово, не е чак такъв оптимист.
„В България няма животни. През последните 3-4 години правителството само говореше за приоритети в животновъдството, за подпомагане в животновъдството. Само празни приказки“, коментира Бурмов и дава конкретни измерения на проблема.
„В България имаше 11-12 милиона овце, в момента са около половин милион. С нашите възможности, колкото и да се напрягаме, ще ни е много трудно да задоволим нуждите на вътрешния пазар. Останалото ще трябва да дойде отвънка.“
Бурмов прави сравнение с Гърция, където по думите му на население 8-9 милиона се падат 10 милиона овце, а в Македония на 2 милиона жители се пада същият брой овце. В Румъния при около 20 милиона жители има 15 милиона овце.
„Защо при тях върви, а при нас не“, пита фермерът.
„Не може да изкарваме винаги българските животновъди най-некадърните, най-мързеливите и най-неспособните на света. Има нещо друго сбъркано. Трябва да се търсят грешките и да се отстраняват.“
Като сравниш бройката на овцете и бройката на българите, излизат смешни цифри – ние можем да произведем 150-200 грама агнешко месо на глава от населението, казва Красимир Бурмов.
Според него, за да оцелеят производителите на агнешко месо, предвид ситуацията трябва да има „поне 50% завишение на цените“ на килограм живо тегло.
Красимир Бурмов има 900 овце и 500 готови за продажба агнета. За да стигнат до магазините и потребителите, голямата част от тях ще минат през лицензирани кланици.
Пазарът на българско агнешко обаче трябва да се справи с още едно предизвикателство, предупреждава Симеон Караколев.
„Точно в началото на кампанията, когато пазарът се е насочил към родните производители, една от веригите вкарва ударно евтино агнешко от Македония. Това агнешко в България влиза без мито.“
В Македония все още животните се изхранват с трупно брашно от изгорели животни, регулациите в ЕС са в пъти повече, отколкото в Македония, отбелязва Караколев.
„Това е протеинов фураж, той замества скъпите фуражи, но в ЕС е забранен, защото има остатъци, пък и не е приятно да знаеш, че животните са хранени с това.“
Вносът на агнешко от трети страни не е забранен.
„За една печалба от 200 000 лева, защото тази верига ще реализира такава печалба, ти ликвидираш труда на хиляди стопани, сривайки цената“, подчертава Караколев.
Важно е хората да имат информиран избор какво точно купуват, категоричен е Симеон Караколев, който уточнява, че върху месото трябва да има печат, а не петно или мацаница. Синият печат означава, че месото е произведено у нас, а червеният печат е знак, че то идва от друга страна.
„Купувайте директно от фермите“, съветва Симеон Караколев.
Повече по темата слушайте в звуковия файл.
Процедурите, по които се взима българската позиция, трябва да тръгват от браншовите организации , като пък те преди това трябва да направят дискусии на регионално ниво със самите земеделски производители. От там да се оформи позиция, да отива във всички министерства и при българските евродепутати. Това е мнението на Светлана Боянова -..
Днес в столичния квартал "Люлин" 5 ще се проведе протест за безопасно движение преди първия учебен. Недоволните ще се съберат на кръстовището на булевардите "Д-р Петър Дертлиев" и "Панчо Владигеров". Причината за протеста са поредица молби към Столична община за обезопасяване на опасното кръстовище , които молби остават нечути. Първата такава..
Населението в общините Своге, Ботевград и Мездра е притеснено от проект за десетки сондажи за добив на злато в землищата на редица населени места. Това са селата Бов, Лакатник, Желен, Брезов дол, Габровница, Еленов дол и други в община Своге, Гурково, Краево и Литаково, Ботевградско, както и Зли дол и Оселна в община Мездра...
Децата и мобилните телефони - темата в рубриката "Училище за родители". Според столичани децата им използват мобилните си телефони най-малко два часа на ден, но може и до 6 часа да достигне това време. Децата до 6 години почти не използват електронни устройства при някои от семействата. На някои от по-малките деца изобщо са им забранени телефоните, на..
Светлин Русев ще е солист в празничния концерт на Симфоничния оркестър на БНР с диригент Константин Илиевски, посветен на Деня на независимостта на България. Събитието е на 18 септември от 19:00 ч. в Голямата зала на Софийската опера и балет. Концертът се организира от БНР и Сдружение "Реформ Юнион Клуб" с подкрепата на Столична община...
Майка на две деца има нужда от спешна операция, за да спасят крака ѝ. Надя Лашева преподава на деца английски език. Преди седмица чува тежката диагноза – рак на костите. Историята на Надя започва така: " Ракът на костите е много агресивен, нямам време, а загубих четири месеца в търсене на диагноза! Аз съм Надя - учител..
Ние сме късметлии, че като народ имаме богата история и можем да избираме какво да разказваме . Не всеки народ разполага с тази привилегия – да има древна история. Това каза в интервю за БНР Марио Мишев, съосновател на сдружение и издателство "Българска история". По думите му, родолюбието е въпрос на вътрешно усещане и в миналото то е..
Забележителен ще е концертът на 20 септември в зала България в София на Плевенската филхармония с диригент Йордан Камджалов, посветен на 200 години..
Видя се, че Ахмед Доган не е това, което всички очаквахме! Това каза пред БНР проф. Стоян Денчев, бивш депутат от ДПС, главен секретар на МС в..
Не може вътрешнопартиен проблем да бъде пренасян в публичното пространство и то в един изключително важен момент. Партиите насила в избори не участват..