„Законопроект за българския жестов език е внесен в Парламента още преди четири години, но не срещна подкрепа от депутатите и дори не беше предложен за гласуване, казва Николай Нинов. Тогава още нямаше научно изследване, което да докаже съществуването на жестовия език като отделен език в България. Преди 2 години научни експерти, лингвисти доказаха наличието на български жестов език и се създаде специализиран речник.
На деня на жестовите езици - 23 септември премиерът обяви, че МС ще внесе в Парламента проектозакон за признаването на българския жестовия език в България. Очакваме скоро той да се разгледа в комисиите в Парламента и да се гласува.
Утвърждаването и приемането на българския жестов език ще повлияе на защитата на човешките права на глухите, ще им даде достъп до информация, ще даде възможности за по- високо ниво на образование на глухите, ще спомогне за тяхното развитие, ще създаде приобщаваща среда и ще защитава техните права във всички институции чрез осигуряване на превод“ казва Николай Нинов.
Той апелира към използването на термините: „хора с увреден слух или „глухи“, а не „глухонеми“, защото глухите хора не са неми, те просто не използват гласа си, когато използват жестовия език помежду си.
„Инициативата да се преформулира думата „глухонеми“ с „глухи“ е много позитивна и в правилната насока, това е и световната тенденция. В света се използва думата deaf глух.“ – казва Нинов.
Николай Нинов се надява все повече хора да разбират и да употребяват правилно думите, защото хората са с различна степен на увреждане на слуха – има хора, които са родени глухи с различни по степен затруднения в говора, има късно оглушали хора с напълно запазен говор, слабочуващи, тежкочуващи, сляпо-глухи, а процентът на хората с увреден слух, които изобщо не могат да говорят е нищожен.
„СГБ и нито една от организациите за глухи нямат нищо общо с хора, които разпространяват на картончета с азбуката на българския жестов език. Ние не предприемаме такива кампании по този начин да се събират пари за каквито и да било центрове.
Тази заблуда и злоупотреба е една жестока манипулация, която подрива авторитета на организациите, които работят с глухи.
Апелирам към цялата българска общност за съпричастност с всички глухи хора и искрена човешка подкрепа към правата на глухите в България.“
Глухи хора има сред всички културни, езикови и етнически малцинства по целия свят.
Ако не се предприемат адекватни действия, до 2030 г. се предполага, че ще има близо 630 милиона души с увреждаща загуба на слуха. До 2050 г. броят им може да нарасне до над 900 милиона – един на всеки 10 души ще има увреден слух.
В България има около 120 000 души с различна степен на слухова загуба, над 12 000 души с висока степен на увреждане на слуха и близо 250 000 души с някаква степен на увреждане на слуха.
Над 200 са жестовите езици, които се използват от хора с увреден слух по света.
Българският жестов език има над 100 годишна история и, точно както и българският говорим език, се развива и обогатява постоянно.
Немският сурдопедагог Фердинанд Урбих създава първото частно училище за глухи на Балканите в София през 1898 г., с което слага началото на сурдопедагогиката в България, оттогава започва и развитието на българския жестов език и неговото преподаване.
В България има няколко организации, работещи за и с хора с увреден слух, но официалната е Съюзът на глухите в България, който съществува от 1934 г., а една от неговите мисии е признаването на български жестов език за официален език в България.
От 2015 г. председател на СГБ е Николай Нинов.
Българското национално радио и Българската академия на науките подписаха меморандум за сътрудничество в осъществяването на съвместни инициативи и популяризирането на научната дейност у нас. На церемонията присъстваха генералният директор на БНР Милен Митев , председателят на БАН акад. Юлиан Ревалски , директорът на програма "Христо Ботев"..
До 14 септември в Босилеград ще се проведе второто издание на фестивала "Дни на българското документално кино". Инициативата е на сдружение "ГЛАС" – Босилеград – в "Нашият ден" разказва Александър Димитров . Българите от малкия сръбски град ще се срещнат с вълнуващи киноразкази за музика, културни явления, спортни и житейски постижения и..
В "Нашият ден" гостува българската разследваща журналистка Мария Георгиева , която живее в Швеция и има дълъг професионален опит в международната медийна среда. Преди 2022 година Геогиева живее и работи в продължение на 8 години в Москва като кореспондент на шведски и международни медии. Като част от екипа на шведската обществена телевизия..
Запознаваме слушателите на Lege Artis с акцентите в 34-тия конгрес на Европейското респираторно общество . На телефонната линия на предаването директно от Виена се включва кореспондентът Наталия Маева – журналист, трансплантиран пациент, член на Европейската асоциация по пулмонална хипертония. Българското общество на пациентите с..
Днес (11 септември) в София ще се проведе пресконференция на тема "Неконтролирана хипертония – предизвикателства и решения" . В Lege Artis се включва проф. д-р Иво Петров , медицински директор и началник Клиника по кардиология и ангиология към Аджибадем Сити клиник УМБАЛ Сърдечно-съдов център, за да насочи вниманието към рисковете, свързани..
В епизод 554 "Трамвай по желание" среща своята публика с уникалния кърджалийски "глас на България" Мария Колева. За широката публика у нас Мария става..
Запознаваме слушателите на Lege Artis с акцентите в 34-тия конгрес на Европейското респираторно общество . На телефонната линия на предаването..
София е домакин на първия за България професионален уъркшоп по фламенко. Ръководител на уъркшопа е испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg