Компромисите, които правим като човешки същества и като носители на лична идеология и морал. Компромиси, които XXI век сякаш изисква от нас – професионални, политически, исторически... Скандално ли е да се мълчи за ставащото в България? Все повече интелектуалци обявяват публично своята подкрепа за продължаващите протести, правителството пък обещава помощи за всички семейства с деца предизборно от бюджета за следващата година, социологическите проучвания цитират обществени нагласи, които показват, че не се познаваме добре едни други.
Политологът и журналист Явор Сидеров коментира в "Нашият ден":
"Централната тема на този разговор не е компромисът, а е едно очевидно противопоставяне между визията за обществото и държавата има една част от обществото, и каква – друга част. Едната част, очевидно е частта на управляващите, на политическия елит, който подкрепя този начин на консумация на властта. Място за компромиси остава все по-малко. Теренът за компромиси се стеснява."
Интелектуалците и властта
"Въпросът за взаимоотношенията между интелектуалците и властта е стар и сложен и в него се вписват много теми. Една от тях е темата за дисидентството, за отсъстващото българско дисидентство по времето на комунизма, например. За купената, за хранената българска интелигенция по онова време... Сега интелигенцията има свободата да изрази своето алтернативно мнение и го прави често. Въпросът е това каква обществена тежест има. Защото в тези 30 години, които изминаха от края на комунизма, нещата се промениха до такава степен, че, за добро или за лошо, относителната тежестта на интелигенцията в обществото намаля. В страна като България, която е постигнала свободата си сравнително късно, имам предвид от Османската империя още, интелигенцията – като идея, концепция и дефиниция – е доста размита.
Трябва да се прави разлика между интелигенция и интелектуалци. Интелигенцията е класа, прослойка, а интелектуалците са преди всичко индивиди и тяхната лоялност е по-скоро към някакъв вид интелектуално стремление."
За интелектуалците, за наградите и за избора, за творческата и икономическата изолация, за желанието за принадлежност към печелившата страна – можете да чуете повече в звуковия файл.
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
През август предаването "Време за наука" насочва вниманието към някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината Едно от тях е разговорът с младия учен Богомил Пешев от Института по невробиология към БАН, който се фокусира върху ролята на стреса и как той може да бъде както вреден, така и полезен. Пешев обяснява, че стресът, макар и често..
Музеите на бъдещето – традиции, иновативни подходи и вдъхновяващи практики. Представяме новата магистърска програма "Съвременни музейни експозиции в..
Той е славист, поет, преподавател, преводач от български на украински език, общественик и член на УС на украинския ПЕН център. На телефонната линия на..
Реставрираната Байракли джамия в град Самоков беше домакин на първото издание на пленера "Нишките на времето", който се проведе от 13 август до 16..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg