Наричат я “бяла птица“, “комунистическата принцеса“ и в най-общите постулати на историческата памет тя остава като дъщерята на човека от народа, управлявал България десетилетия наред.
Родена на 26 юли през 1942 г. в село Говедарци, Людмила Живкова си отива от този свят на 21 юли през 1981 г.
40 години по-късно ни напусна и поредният от династията Живкови, брат ѝ – Владимир Живков, само преди дни.
Изненадващо за мнозина Людмила Живкова става проводник на духовно учение еклектика. В него има елементи от агни йога, свързано е с психология и различни философии, които се прокрадват в закодираните обръщения от публичните ѝ речи. Някои от тях проповядващи и съществуването на отвъден свят – прецедент и кардинална опасност за социалистическите времена, която би била наказана на секундата при друг. Според някои и в случая с Людмила Живкова наказанието просто е отложено, според други няма нищо мистериозно в смъртта ѝ.
Политическа кариера
След смъртта на Мара Малеева, която се противопоставя на издигането на децата си на политически постове, Людмила Живкова прави бърза кариера в партийната и държавна йерархия.
Първо, още през 1971 година, тя е назначена за първи заместник-председател на Комитета за приятелство и културни връзки с чужбина. Това става, по думите на баща ѝ, след като заедно с „млад кибернетик“ била разработила компютърна система за управление на дейността на това ведомство.
През 1972 година Живкова е преназначена за заместник-председател на оглавявания от Павел Матев Комитет за изкуство и култура, през следващата година става негов първи заместник-председател (1973 – 1975), а през 1975 година замества Матев като председател на Комитета с ранг на министър. През 1976 година става член на Централния комитет, а през 1979 година – и на Политбюро. След влизането ѝ в Централния комитет оглавява създадена специално за нея Комисия за наука, култура и образование, която получава широки правомощия.
Междувременно през 1974 година Живкова се хабилитира, а през 1975 година става председател на Съвета на председателите на творческите съюзи.
На 12 ноември 1973 година Живкова претърпява тежка автомобилна катастрофа на път за летището, където трябва да изпрати Тодор Живков, заминаващ на посещение в Полша. След престой в болницата „Пирогов“ лечението ѝ продължава дълго време в домашни условия. Макар че се възстановява и се връща на работа, инцидентът оказва трайно влияние върху здравословното и психическото ѝ състояние. По думите на личния ѝ охранител Димитър Мурджев, по това време тя започва постоянно да търси „билкари и самозвани лечители“ и отказва всякаква медицинска намеса.
Установява връзки със семейство Рьорих. Известно е това, че често се е допитвала до Ванга, по чието предписание също така е пиела билки.
Чуйте повече в звуковия файл.
До 14 септември в Босилеград ще се проведе второто издание на фестивала "Дни на българското документално кино". Инициативата е на сдружение "ГЛАС" – Босилеград – в "Нашият ден" разказва Александър Димитров . Българите от малкия сръбски град ще се срещнат с вълнуващи киноразкази за музика, културни явления, спортни и житейски постижения и..
В "Нашият ден" гостува българската разследваща журналистка Мария Георгиева , която живее в Швеция и има дълъг професионален опит в международната медийна среда. Преди 2022 година Геогиева живее и работи в продължение на 8 години в Москва като кореспондент на шведски и международни медии. Като част от екипа на шведската обществена телевизия..
Запознаваме слушателите на Lege Artis с акцентите в 34-тия конгрес на Европейското респираторно общество . На телефонната линия на предаването директно от Виена се включва кореспондентът Наталия Маева – журналист, трансплантиран пациент, член на Европейската асоциация по пулмонална хипертония. Българското общество на пациентите с..
Днес (11 септември) в София ще се проведе пресконференция на тема "Неконтролирана хипертония – предизвикателства и решения" . В Lege Artis се включва проф. д-р Иво Петров , медицински директор и началник Клиника по кардиология и ангиология към Аджибадем Сити клиник УМБАЛ Сърдечно-съдов център, за да насочи вниманието към рисковете, свързани..
Септемврийските дни на България – време на обществени диспути, мнозинства и малцинства, минало и бъдеще в ситуация на ценностни разминавания. Разговаряме в "Нашият ден" със социалния педагог, фокусиран върху правата на човека, Станислав Додов . По думите на Додов живеем във време, в което има големи разминавания между публичното говорене и..
Как двама български предприемачи възраждат стара технология, ползвана в далечното минало от северноамериканските индианци за палене на бездимен огън?..
Фондация "Аз съм София" с подкрепата на Столична община организира най-новия и най-голям градски столичен фестивал "Аз съм София" , като част от..
Войната в Украйна наложи промяна в програмата на международния театрален фестивал "Сцена на кръстопът". Поради изисквания по отношение на пътуванията на..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg