В деня на Съединението - за разделението и единението в настоящето и ползите от технологичния прогрес
136 години от Съединението на България
Темата коментира в “Нашият ден“ проф. Андрей Пантев
“Всяко историческо събитие има своето значение. При конкретни исторически обстоятелства. Едно е ясно, че днес се прекланяме пред тези, които са отказали да живеят по чужди предписания, разделения и статути. Днес техните сенки може би гледат с укор.
България удвоява територията си, почти удвоява населението си. Не сме обект, а субект на Балканската история. Това е позитив, който отбелязваме.
Не харесвам фразата “български интерес“ - нито Ботев, нито Левски са умирали в името на българския интерес. И румънците, и гърците, и сенегалците имат интерес. Има една идея, при която трябва да се осъществи една национална, справедлива и европейска държава. Затова са загивали четници и опълченци. Затова са писали книжовници.
На този ден преди толкова години виждаме, че това е приемано само като начало на едно окрупняване на българското землище и българите изобщо, без това да е носело враждебност на останалите балкански съседи.
Разделението
Сега човечеството е не по-малко разделено, въпреки големия технологически прогрес. Който не е чак толкова голям, след като виждаме каква паника носи на човечеството една епидемия.
Етичният прогрес е много по-забавен, отколкото технологическият. Виждаме, че днес стават ужасни неща. Това, което се случва в Афганистан какъв урок на историята е? Всички знаем, че в Афганистан не е много цивилизован, но не може да бъде усвоен, покорен и управляван от чужди сили, колкото и различни етнически групи да има там.
Това се отнася за всички останали страни, включително и за България. Никой не си взе поука, че с тази страна - варварска или цивилизована, добра или лоша - не можеш да се отнасяш по този начин.
Да се върнем от Афганистан в Пловдив. Тогава Пловдивчани са решили да не бъдат столичани, но да са в една единна държава.
Посланието
Нямам самочувствие за всякакви послания, това е привилегия на християнските апостоли. Можем само да кажем, че и тогава е имало тарикатчета кариеристчета, които са използвали това или друго.
Укорът ни към съвременните политици е как така уреждат добре собствените си материални състояния, а когато става дума за България казват – “попречиха ми“. Нито един от тях в последните 30 г. не каза – “съблазних се“, “подмамиха се“. Считам, че в един прекрасен ден този период ще бъде заклеймен не толкова със състоянието на България, защото светът е станал много пошъл и еднакъв.
Чуйте Андрей Пантев в звуковия файл.
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
През август предаването "Време за наука" насочва вниманието към някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината Едно от тях е разговорът с младия учен Богомил Пешев от Института по невробиология към БАН, който се фокусира върху ролята на стреса и как той може да бъде както вреден, така и полезен. Пешев обяснява, че стресът, макар и често..
Музеите на бъдещето – традиции, иновативни подходи и вдъхновяващи практики. Представяме новата магистърска програма "Съвременни музейни експозиции в..
Той е славист, поет, преподавател, преводач от български на украински език, общественик и член на УС на украинския ПЕН център. На телефонната линия на..
Реставрираната Байракли джамия в град Самоков беше домакин на първото издание на пленера "Нишките на времето", който се проведе от 13 август до 16..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg