Социални мрежи и виртуален свят без реалност: как се променя животът на човечеството „под диктовката“ на компаниите с дигитален бизнес?
Темата коментира в “Нашият ден“ Александър Ненов, интернет предприемач:
“Една голяма част от хората живеят във виртуалната реалност още от средата на 90-те години, когато започнаха чатовете с непознати хора в някаква друга точка на планетата. Започна да се говори за виртуални връзки, за хора, които се женят през интернет, но никога не са се виждали. Тогава това беше една модерна абстракция. В момента всеки едни от нас знае какво представлява виртуалната реалност и си я носи в джоба.
Все по-често започваме да чуваме думи като метавселена и за една голяма част от хората не е много ясно какво е това.
Хората си мислят, че в метавселената ще можем да живеем като във филмите. Имаме си един аватар, седим вкъщи с каска или шлем, имплантиран в мозъка и създава усещания, които се проектират от тази каска в нашето тяло. Тогава наистина ще можем да кажем, че сме били някъде във виртуалния свят и сме преживяли нещо, но ние ще го усещаме и физически.
Към този момент ние просто седим с един таблет, който е залепен пред очите ни, това са шлемовете, които се продават. Просто гледаме една електронна игра с не много добро качество.
Концепцията е, докато си седим в хола нощно време, да можем да си сложим каската на главата и да отидем да гледаме някакъв концерт на другия край на света, заедно с наши приятели, всеки от които си седи в хола. Или пък да отидем в галерия или в ресторант, или пък на парти.
Влизането в метавселена за всеки в бъдеще ще бъде неизбежно не само заради това, че го има, но и заради това, че ще предлага много по-наситени сетивни преживявания. Това е и най-големият риск на метавселеваната, защото наркотиците съществуват благодарение на това, че те дават точно това насищане на сетивата, от което хората имат нужда заради това, че живеят в техния сив и ужасен свят. Метавселената ще бъде може би най-силният наркотик.“
Роботизирането
“Роботизирането на човек, особено в ортопедията, благодарение на високите технологии, напредна изключително много в последните години. Имплантирането на чипове и друг тип технологии в нашите тела е нещото, което ще ни вкара в тази метавселена.“
Чуйте от разговора в звуковия файл какво би предизвикало спиране на социалните мрежи.
Темата коментира в “Нашият ден“ проф. Маргарита Бакрачева, психолог:
“Виртуалният свят в изражението в мрежата е станал абсолютно неразривен от ежедневието. Една от причините е, че в мрежата човек удовлетворява същите потребности, които удовлетворява в реалния свят – усещането за контрол и това за връзки с другите. Непрекъснатият информационен контрол води до още по-голямо търсене.
Ако наркотикът поне в началото може да бъде разпознат в механизма на свикване и привикване, то тук постепенно човек изпитва все по-голяма потребност от ново информационно съдържание. Бих го определила като скрит наркотик.
Разпознаването и признаването, че това е нещо, което не управляваме лично, е стъпката на прекъсването на тази зависимост.“
Чуйте разговора в звуковия файл.
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
През август предаването "Време за наука" насочва вниманието към някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината Едно от тях е разговорът с младия учен Богомил Пешев от Института по невробиология към БАН, който се фокусира върху ролята на стреса и как той може да бъде както вреден, така и полезен. Пешев обяснява, че стресът, макар и често..
Музеите на бъдещето – традиции, иновативни подходи и вдъхновяващи практики. Представяме новата магистърска програма "Съвременни музейни експозиции в..
Той е славист, поет, преподавател, преводач от български на украински език, общественик и член на УС на украинския ПЕН център. На телефонната линия на..
Реставрираната Байракли джамия в град Самоков беше домакин на първото издание на пленера "Нишките на времето", който се проведе от 13 август до 16..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg