Бизнесменът Красимир Стойчев в зората на технологиите доведе мобилните услуги в България. Той е издател и основател на вестник "Стандарт“ и на Първа частна телевизия, както и съосновател на Конфедерацията на едрите индустриалци или т.нар. "Групата Г-13". В интервю за БНР той коментира какво ни очаква през 2023 г. в икономически план, кои процеси ще доминират и къде трябва да се насочат основните усилия?
"България икономически е в прекрасно състояние. Проблемът на България е как този икономически позитивизъм да бъде прехвърлен в повече благоденствие за хората“. Това каза в интервю за БНР бизнесменът Красимир Стойчев.
Според него българският народ трябва да разбере, че трябва да се промени общественият договор, за да може икономика да върви напред.
"На България ѝ трябва просветена политическа класа, която да разбере какви са приоритетите в икономически план“, казва още Красимир Стойчев в ефира на “Нашият ден“.
Идеята, че държавата може да управлява процеси, е дълбоко опропастена и компрометирана. България има няколко възможности. На първо място, това са възобновяемите енергийни източници, и на второ място – IT сектора, който не получава достатъчно подкрепа.
"Блокчейн технологиите са уникално революционен елемент в развитието на технологиите, ключов елемент в целия наш икономически живот“, допълва Стойчев.
Бизнесменът допълва, че управляващите трябва да ни управляват добре, а ние да им даваме нашите пари. България е една от малкото държави, която продължава да няма ясна дефиниция що е енергийно беден.
"Трябва да се осредни доходът в България. Да се направи преценка на относителността на енергийните разходи, какви са за семейство. И от там ще излезе формулата“, посочва Стойчев.
Според него липсва държавна формула, с която да се стимулират старъпите или каквито и да било нови технологии. Процесът трябва да бъде оставен на самостоятелно развитие.
Как да направим България по-богата за всички?
"За да се направи една страна по-благоденстваща и да се намали нивото на бедност, първото, което трябва да се направи, е да се изрежат разхищението и рекетът. Както и безобразията, които пречат на хората да работят по-честно и по-добре. Данъчната обремененост е сравнително прилична в страната. Но процесът на разпределение на държавния бюджет е дълбоко погрешен. Без нова, ясна и целенасочена политика на обезпечаване на ресурси за конкретни групи, за конкретни цели, т.е. най-бедните в енергиен план, най-бедните в чисто житейски план, инвалидите и др. Необходима е изцяло нова икономическа политика, която да разпределя ресурсите“, коментира Стойчев.
Нова икономическа политика
Основният акцент да бъде единствено и само по-ефективното развитие на икономиката. Това означава развитие на инфраструктурата, но не строене на магистрали. Създаване на функционираща система на здравеопазване. И всичко това да даде възможност на хората да се грижат сами за себе си, а не ние да се грижим за тях.
"Проблемът на бизнеса е, че идват едни хора и казват "Дай ни половината", имам предвид политическата класа", признава бизнесменът.
Интуитивно огромно количество хора в България са се крили и работят прекрасно, защото гледат никой да не им се бърка. Това са успели хора, които в анонимен план дърпат страната напред. Това е шансът България да успее!
"Единственият бизнес, който има огромен потенциал извън алтернативната енергия, е IT секторът. И в двете неща можем да преуспеем ние, българите, защото ние сме индивидуалисти", казва още той.
Еврозоната и възможността за присъединяване на България през 2024 г.
Това е драматично важно решение, коментира бизнесменът. "Влизането в еврозоната сваля всички транзакционни разходи в икономиката. Намалява бизнес риска, т.е. нашите разходи за развитие на бизнеса ще спаднат. Банковите лихви и кредите ще се намалят осезателно."
Какво не бива да пропуснем през 2023 г.?
"Не трябва да пропускаме възможността да променим цялостния политически живот на страната. Само това ще ни доведе до благоденствие. Обявих в едно телевизионно предаване, че искам да направя партия от нов тип. Тя ще бъде финансирана чрез блокчейн технологиите и ще се бори за свободата на всеки човек“, посочва още Красимир Стойчев в интервю на Нина Цанева за “Нашият ден“.
През август предаването "Нашият ден" поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Разговорът този път обсъжда нарастващата популярност и предизвикателствата при превода на българска литература в чужбина. Гергана Панчева от литературна агенция "София" и преводачката Ксения Банович споделят своя опит и наблюдения..
На 19 август 2024 г. приключи кампанията за набиране на кандидатури за училищни директори в България. С общо 481 свободни места в страната , въпросът дали има достатъчно подготвени и мотивирани кандидати за тези позиции предизвиква значителен интерес. В ефира на предаването "Нашият ден" Диян Стаматов , председател на Съюза на работодателите в..
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Бразилия е толкова голяма, че е по-лесно да кажем с кои държави от Южна Америка не граничи, отколкото да изброим кои са ѝ съседки. Оказва се, че няма общо..
За първи път излиза двуезично издание на антологията на Пенчо Славейков "Немски поети". Тя има специално място в българския културен и..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg