“Цялата реторика с червените линии обикновено е предизборна, а в нашия политически процес тя влезе точно през изборите. Много от партиите, включително най-големите, отправиха кампании, очертани от червените линии. По този начин обаче те се вкараха в стратегическа невъзможност на следващ етап да могат да се разберат и да се обединят около определени политики.“
Това каза в интервю за БНР политологът Александър Димитров.
“Тази политика на червените линии не е отшумяла, напротив, дори “Продължаваме промяната“ да твърдят, че хората, които говорят имат червени линии, така или иначе те съществуват, друг е въпросът дали те са неприкосновени и дали всъщност не служат за оправдание на партиите да не правят това, което се очаква от тях“, посочва още той и допълва:
“Подкрепям тази теза, че в момента, в който възпроизведохме резултатите в настоящия парламент, всяка една от сериозните партии започна да мисли и да планира кампания, която неминуемо наближава.
Според мен умишлено беше протакан процесът по опита да се сформира правителство. Политическите играчи в последните две години са в една парламентна предизборна кампания и вече им личи, защото те все по-малко говорят за политиките по начина, по който обикновено ги комуникират, когато трябва да се търси решение“.
Какво отблъсква електората?
“Ако нашите народни представители отблъснаха с нещо електората, това е липсата на достойно поведение в политическите институции на държавата и това е нещо, което ги нарани, подкопа доверието в тях и така се намираме в един двегодишен период на много тежка ерозия на достойнството в политиката“, казва още той в ефира на “Нашият ден“ и допълва:
“Действителността в политиката е такава, но това не означава да принизим дебата – публичният имидж и облик и действията на политическите институции до равнището на “селски сбор в късните часове на деня“.
“Високото образование не е пълна гаранция за успешно управление. Не само образованието е критерий, но то е част от желанието за достойно поведение, за подкрепата на личното и институционалното достойнство. Нашите народни представители забравят, че когато влязат в политическата институция, не присъстват там просто в лично качество, те се превръщат в интегрална част от политическото достойнство на нацията. Политическите актьори трябва да измислят формула, по която да работят. Кампаниите им да преминават във форма, която позволява диалог след изборите. До този момент кампаниите не бяха такива и самите партии много мързеливо ги провеждаха“, посочва още той.
Чуйте пълния разговор в звуковия файл.
В рубриката "Темата на деня" на предаването "Нашият ден" гостува доц. Иван Митев, изпълнителен директор на Българската минно-геоложка камара. След професионалния празник на работещите в минната и добивната индустрия той представя равносметка на случилото се през изминалата година и обсъжда предизвикателствата, които Зелената сделка и Европейският..
В лятната поредица на "Terra Култура" припомняме едни от най-интересните интервюта, прозвучали в ефира на предаването. Един от тях е този с журналистката Сима Владимирова, която говори за последните дни на цар Борис Трети. Разговорът представя последните дни от живота на цар Борис III и разглежда възможните причини за неговата смърт през август 1943..
В края на миналата седмица отбелязахме Деня за почит към жертвите на тоталитарните режими, чието официално име в България с решение на парламента ни от 2009 г. е Ден на памет за престъпленията на националсоциалистическите, комунистическите и другите тоталитарни режими и за почитане паметта на жертвите им . Когато говорим за Пол Пот и..
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Един от тях е този с Бояна Стоилова, Диана Трифонова и Илиян Ружин за подкаста "Контури", които те водят, разкриващ живота на известни български художници от XX век. Трите водещи представят историите на творците не само с биографична..
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Форматът е създаден още през 1978 г. от американския учител Джон Хънтър. Предназначен е за деца от 9 до 18 години и представлява реалистична политическа..
"Наистина температурите, които наблюдаваме, както на атмосферата, така и на водата, са екстремални през последните години и близки до тропичните. Не..
"Нашето разбиране е, че културно-историческото наследство е много повече отколкото наука, култура, изкуство, държавно управление и т.н., тъй като..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg