В края на една от приказките, в която Настрадин Ходжа откраднал теленцето от Хитър Петър, се разказва, че Петър изпратил едно писмо до Настрадин. И в писмото, освен някои пояснения, било написано и това: "Ние можем да се шегуваме един с друг, но нека да не се крадем и лъжем." Как днес възприемаме образите на Хитър Петър и Настрадин Ходжа? И можем ли да усетим, да забележим тънката граница между шегата и лъжата?
В предаването вървим по следите на хумора и шегата с доц. д-р Петко Христов, от Института за етнология и фолклористика с Етнографски музей към Българската академия на науките и с историка Румен Дечев. Говорим за това, на какво се е смял народът в недалечното минало, на какво се смее сега и …защо.?!
Гостите разказаха някои интересни истории за раждането на този празник на веселието. Според тях можем да се доверим на някои изследователи, които приемат, че традицията за 1-ви април постепенно се заражда още по времето на античния Рим. В първите дни след пролетното равноденствие се отбелязвало настъпването на пролетта с маскаради, по време на които на всеки участник в тези празници било позволено да имитира когото си поиска и да се представя за такъв, какъвто би искал да бъде.
Други считат, че осмиването на човешката разсеяност и незнание, тръгват от Франция още през 16 век, когато Нова година започнали да посрещат на 1-ви януари, а не както е било – през последната седмица на месец март – поради това, че и Франция по това време приела Григорианския календар. И на онези, все още не разбрали тази новост, се подигравали и осмивали. Има и друга френска следа – рибките, в началото на месец април много по-лесно се ловели на въдицата. И по този повод в тези дни, на по-наивните и по-лековерни хора залепвали тайно хартиена риба и публично ги осмивали по всеки възможен повод.
Доцент Петко Христов и Румен Дечев споделиха и своя опит от срещите си с пиперливите шеги, на какво обичат да се смеят и кое е тъжното в живота днес.
Изложбата "Истории зад фасадата" на Регионалния исторически музей София ще се открие днес в Централните хали от 19 часа . Тя показва своеобразен разказ от лични истории за хората, построили и живели в едни от най-емблематичните къщи в столицата. Йордана Николова, археолог и част от проекта "Клада бг" на музея, разказва, че екипът им е обикалял из 40..
На 13 и 14 септември в Народния театър "Иван Вазов" на камерна сцена са премиерните спектакли на "Бебе на борда" от Кристофър Дюранг . Режисьор на представлението е Василена Радева. То се реализира по програмата "Театър+". Кристофър Дюранг умее да разкрива болката и гнева емоционално и изтънчено. Той е сред най-забавните съвременни комедиографи..
Днес (12 септември) започва Международният форум "Брацигово – каменният поток на времето" , който ще продължи до 14 септември . За опазването на недвижимото архитектурно наследство, археологията и традициите в "Нашият ден" говори архитект Десислава Димитрова . Началото на форума е поставено през 2021 година от Камарата на архитектите в..
В разгара на софийската Алея на книгата в "Нашият ден" разговаряме с Неда Узунколева , автор на романа "Днес не ми се излиза" , носител на Наградата "Южна пролет", както и с Або Славчев , писател, редактор, радиоводещ – за книгите, поколенческите различия, света на 90-те години, и света на XXI век. Радослав Бимбалов: Много важно е да..
Един роман, в който Бог се обръща към човека. Сюжет, който рисува една антиутопична картина за бъдещето, но говори за днес – за всички болни теми на времето, в което живеем. В "Нашият ден" Радослав Бимбалов представя своя роман "Ти, подобие мое" , който вече може да бъде намерен на Алея на книгата. Оруел написва антиутопията "1984" през..
Фондация "Аз съм София" с подкрепата на Столична община организира най-новия и най-голям градски столичен фестивал "Аз съм София" , като част от..
В епизод 554 "Трамвай по желание" среща своята публика с уникалния кърджалийски "глас на България" Мария Колева. За широката публика у нас Мария става..
София е домакин на първия за България професионален уъркшоп по фламенко. Ръководител на уъркшопа е испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg