Кризата в Украйна продължава да ескалира. Парламентът в Симферопол гласува декларация за независимост, а на референдум в неделя предстои да бъде гласувано влизането на Крим в състава на Русия. Ескалират и межуднародните реакции – Сенатът на САЩ прие резолюция с призив към правителството да наложи икономически санкции срещу Русия, които да я принудят да изтегли въоръжените си сили от украинска територия. ОССЕ обяви, че няма да изпраща мисия да наблюдава референдума в Крим, защото е незаконен. Къде е България в този поток от събития?
След разговори в Берлин с германския си колега Франк-Валтер Щайнмайер, външният министър Кристиан Вигенин също заяви, че България няма да признае резултатите от референдума в Крим. Според министъра, провеждането на такъв при сегашната ситуация и без съгласието на централните власти в Киев, е неуместно. Тази позиция е фактическа подкрепа за новите управляващи в Украйна. Такава Вигенин им засвидетелства и няколко дни преди това, по време на едно неочаквано посещение в Киев.
Позициите на българското правителство са обяснимо съзвучни с тези на ЕС и НАТО, но съдържат и някои нюанси. София например е против налагането на санкции на Русия, защото по думите на премиера Орешарски – „ако накажем Русия, ще се самонакажем”. В основата на това схващане е опасението от сериозните икономически щети, които конфликтната ситуация може да нанесе на България, особено в сферата на енергийните доставки. В този контекст България стои зад идеята на германския канцлер Ангела Меркел да бъде създадена контактна група, която да способства за пряк диалог между руските и украинските власти. Затова и министър Вигенин заяви пълна подкрепа за усилията на германския си колега Щайнмайер и готовност България да съдейства според възможностите си.
Наложи се София да се произнася и по опасенията за евентуални военни действия около конфликта, още повече, че ескалацията му съвпада с едно военноморско учение на Българи, Румъния и САЩ в Черно море. Външният министър Вигенин коментира в това отношение, че демонстрации на сила няма да помогнат за преодоляване на украинската криза, илюзорно е да се смята, че един американски боен кораб може да представлява някаква заплаха за Русия и Черноморския й флот и изобщо не би искал да се създава впечатлението, че България по някакъв начин участва в демонстрацията на сила по отношение на Русия. Тази позиция на София има желязна икономическа логика. Русия е най-големият търговски партньор на България за 2013 г. Стокообменът с нея възлиза на повече от 5 милиарда евро, представляващи 11% от общия стокообмен на България. Същевременно стокообменът с Украйна е близо 1 млрд. евро, или 2% от общия стокообмен, като през 2013 г. износът към тази държава нарасна с близо 75 на сто спрямо 2012 г. Ето защо националният бизнес препоръчва в НАТО България да се обяви твърдо против военна намеса и за неутралитет. Препоръки към правителството имат и самите управляващи партии. Външният министър Вигенин бе привикан в парламентарната комисия по външните работи за формиране на обща позиция. В комисията смятат, че от новите власти в Киев трябва да се иска изясняване на случаите, довели до жертви и насилие, както и да се предприемат спешни действия за намаляване на политическото напрежение и за недопускане на посегателства върху човешки права. Комисията очаква още правителството да се обяви срещу всички прояви на екстремизъм, за преустановяване на действията на паравоенни формирования и за пълни гаранции за правата и сигурността на около 300 хил. етнически българи в Украйна. Може да се каже, че напрежението там предизвика напрежение и в България.
На 12 септември говорим за връзките между България и Китай в контекста на 75-тата годишнина от установяването на дипломатически отношения между двете държави. По този повод пресконференция даде посланик Дай Цинли. Продължаваме с..
Българското национално радио и Българската академия на науките подписаха Меморандум, на основата на който ще си сътрудничат и осъществяват съвместни инициативи за популяризиране на научните дейности и изследвания на академията. Документът беше..
На днешното си заседание Висшият съдебен съвет официално възобнови процедурата за избор на нов главен прокурор. Изборът е насрочен за 16 януари 2025 г., а до 24 октомври кандидатите трябва да представят концепциите си. Кандидатите трябва да имат..
Класически автомобили от висок представителен клас от парка на Националната служба за охрана представя от днес до 15 септември Националният..
През следващото денонощие ще преобладава облачно време. На много места ще има валежи от дъжд, главно в източната половина на страната ще са придружени..
От 11 септември вече е активно електронното заявление за гласуване извън страната на предсрочните парламентарни избори на 27 октомври, съобщи..