Преди 2-3 хилядолетия гората в България покривала над 80% от цялата ни територия. През годините този огромен горски масив постепенно бил изсечен, за да се превърне в земеделски земи и пасища. Така, в началото на миналия век, България разполагала с едва 15-20% горска площ. Благодарение на доброволен труд, усилията на лесовъдите и ежегодното залесяване, горите постепенно се възстановяват.
В наши дни, и особено през последните 30 години, на мястото на изоставени земеделски земи изникват отново милиони декари българска гора. Тя е около една десета от общата горска площ, но е застрашена от изсичане, заради възможността собствениците на земята да получат европейски субсидии:
„Все повече земевладелци и арендатори на общински земеделски земи виждат огромен шанс в това да спечелят лесни пари - пояснява пред БНР - "Хоризонт" експертът по горски политики Александър Дунчев. - Просто почистват самозалесили се пасища и ниви и получават едни бързи пари, което обаче води до унищожаването на тези самозалесили се гори по един безотчетен и много често незаконен начин“.
Често, земите са изоставени, защото не са подходящи за обработване. След самозалесяването се изсичат, но не се използват като пасища или за посеви... Според действащия Закон за горите прехвърлянето им в горски територии, става след запитване до собствениците дали искат земите да се прекатегоризират. Ако собствениците искат да си ги ползват като земеделски земи се поставя тригодишен срок с условие за тяхното почистване. При положение, че не го не го направят, статутът им автоматично се променя. На практика се получава така, че държавата стимулира изсичането на тези самозалесили се гори. Не са редки и случаите, когато собствениците, без да уведомят отговорните институции почистват незаконно земята си, както им е удобно. А за да се спре тази сеч, е необходимо държавата да намери баланс между интереса на собственика и обществените ползи. Важна е и експертната оценка - коя земеделска територия си заслужава да бъде запазена като такава и коя да стане гора:
"В момента тези самозалесявания на изоставени земеделски земи са всъщност лекуване на раните на природата, която си възстановява горската площ. Въпросът е какво да правим с тези гори, които не са малко. - Дали да ги изсичаме, за да получаваме субсидии за голи пасища, много често върху ерозирали терени, или да търсим финансови стимули за опазването им. А с увеличаването на горското покритие изпълняваме световните цели за спасяването на водните ресурси и смекчаването на климатичните промени.“
Редактор: Дарина Григорова
Снимки: Pixabay, архив, Ани Петрова
5 ноември 2023 г. е датата, която завинаги ще помни американският морски пехотинец Джеймс Барлоу. На този ден той покорява връх Вихрен в планината Пирин, но минути по-късно животът му се преобръща. Полита надолу със скорост 60 км/ч от над 200 метра..
Срокът за забрана за износ на инсулин и някои антибиотици се удължава до 19 септември. Това се разбира от заповед на служебния министър на здравеопазването д-р Галя Кондева, публикувана на сайта на ведомството, която е в сила от понеделник 19 август до 19..
Постерна изложба “Доспехите на тракийските воини” се открива днес в Казанлък като част от Празниците в Долината на тракийските царе. Тя резултат от съвместен научен проект на Националния археологически институт с музей – БАН и на Софийския университет..
Боянското блато е единствената естествена влажна зона на територията на София, която е все още дом на редица защитени видове водна растителност,..
Лятото на 2024 г. година ще бъде запомнено с продължилите близо два месеца горещини, опустошителни пожари и безводие, обхванало почти цялата страна...
Българският патриарх Даниил изпрати писмо до Киевския и на цяла Украйна митрополит Онуфрий, съобщи Българската патриаршия. В посланието пише: "Ваше..