Малък храм, намерил прибежище върху къс скала от заобикалящите го води, пази истории от Средновековието до наши дни – за българските “войнуци” на служба в османската войска, за кошерите “улища”, дали името на село Пчелинци, за “поп Савва”, който предводил поклонници от паството до Рилската обител. И макар множество събития, всекидневни случки и природни явления оттогава да се извървели, най-страшното сред тях се случило през миналия век, когато по волята човешка водна стихия погълнала цяло едно село.
През 70-те години на ХХ век социалистическата власт решава да заличи от картата село Пчелинци, потопявайки го под новопостроен язовир. От някогашното населено място в община Ковачевци ням свидетел на варварството остават параклисът “Св. Йоан Летни”, две къщи, училището и част от гробището.
“Ние бяхме откъснати, нямаше превоз, закриха училищата – връща времето Първан Лазаров. – Младите бягаха в градовете, а като изселиха старите, половината умряха от мъка.”
Заради строежа на язовир Пчелина хората от селото се разпръсват – повечето в т. нар. Пчелински квартал в Радомир (на 50 км от София), а останалите в близките градове и села. А за да запазят паметта за удавеното си родно място, някогашните му жители построяват паметник в оцелелия училищен двор и от 1975 г. всяка година се събират на земляческа среща.
Докато паметта за селото е най-важна за някогашните му жители и техните потомци, туристите идват тук най-вече да почетат самотния храм, надвесил се над язовира. В лоното на Божия дом се влиза с поклон заради ниската му порта, а отвън бяла пейка приканва към съзерцания, размисли и спомени.
“Такива възможности са имали хората – черквите са били с много по-малък размер – казва Милена Карамфилова, уредник в Регионалния исторически музей в Перник. – Изследователят Стамен Михайлов посочва за нейна датировка XV-XVIв., но там има една плоча, на която е запазена дата 1350 г. Дали това е истинската година на построяването на храма, никой не може да каже. Възможно е той е преизграден по-късно. Архтектурата му е типична за този край – малка постройка, леко вкопана в земята. Храмът стои над язовира и напомня, че вярата винаги ще бъде над нас и каквито и начинания да предприемем, тя ще ни води.”
За съжаление, вандали унищожават повечето безценни стенописи от XV и XVI в., избождат очите на светците и оставят по стените скверни думи. Но някои изображения все още са различими – на Св.Св. Теодор Тирон и Теодор Стратилат, на Св.Св. Константин и Елена, на Богородица в олтарната апсида.
С консервацията на параклиса се е заел Радослав Александров, който най-напред с детските си очи погледнал към храма, обкръжен от язовирните води.
“Често ходя там и винаги съм забелязвал колко осквернени са стенописите – казва той. – От това много ме болеше и все се питах дали няма някой, който да ги възстанови, да ги запази. Свързах се с Китан Китанов – прекрасен консерватор и реставратор от Археологическия музей, и той ми обеща цялата процедура да я свършим двамата. Сега започваме кампания за набирането на средства.”
Вратичката на храм “Св. Йоан Летни” от дълго не познава ключ. Тя доверчиво се подчинява на ръката, която я докосва, и гостоприемно пропуска и богомолеца, и грешника със спрей в ръка.
Съставил: Диана Цанкова (по репортаж на Елена Тамакярска)
Снимки: архив
Селище на куманите откриха това лято археолози от Историческия музей в Горна Оряховица при проучванията на средновековен некропол, източно от тракийската крепост Ряховец, предаде кореспондентката на БНР Здравка Маслянкова. Археологическият обект е..
На 20 юли (по Юлиански календар) 1903 г. македонските българи грабват оръжие, за да поправят една историческа неправда, причинена от Берлинския конгрес през 1878 г. Разпокъсването на българското етническо землище след Руско-турската освободителна война..
На 20 юли, в разгара на най-горещите дни, православната ни църква чества паметта на старозаветния пророк Илия. За почитта на народа ни към Божия угодник свидетелстват множеството православни храмове на негово име, където от незапомнени времена се..
След Освобождението на България от османско владичество в обявената през 1879 г. нова българска столица София се стичат архитекти от Европа, за да ѝ..