„Човек трябва да е умирал много пъти, за да рисува по този начин. С право наричат Рембранд магьосник“ – това пише Винсент Ван Гог с възхищение за своя сънародник в едно от писмата си до своя брат Тео. Два века делят двама от най-големите нидерландски художници от действителна среща, но великото изкуство понякога е неподвластно на времето, смъртта и обичайната хронология на историята. Един българин и неговият екип доказват това, като правят възможна срещата между двамата творци, на едно емблематично за тях място и ни разкриват неразказаната история на гения.
Изключителната по рода си 3D мапинг проекция „Винсент среща Рембранд: Неразказаната история” беше открита на 1 юли, в Нордеркерк, северната църква в Амстердам. Зрелищната аудио-визуална история, създадена от Марин Петков и екипа му, е с продължителност 40 минути и е „разгърната“ на 360 градусово платно, в каквото е превърната цялата вътрешна площ на катедралата. Още с влизането, всички сетива започват да попиват история – човек бива „погълнат“ от картини, белязали дълбоко световното изобразително изкуство. Музика и глас допълват разказа в картини за една, колкото лична и трагична съдба, толкова и световно общо минало, което ни пленява и днес. Всичко това ще бъде достъпно за посетители в следващите пет години, всеки ден без неделята, която по традиция е посветена за богослужения.
Поканата за създаването на проекта идва от дългогодишни партньори на Петков, с които той работи и по известния „Фестивал на Светлините“ в Берлин. Българинът е артистичен директор на събитието, което се организира от 2004 година насам, като тазгодишното му издание ще бъде между 3 до 12 септември. А екипът му стои зад повече от 400 проекта в областта на ъа, осъществени по целия свят.
Самата работа по създаването на „Винсент среща Рембранд“ отнела четири месеца и половина:
„Ние бяхме започнали работа още миналата година, но заради пандемията проектът се отмени и тази година довършихме самата продукция – разказва Марин. – Трудностите пред нас бяха няколко. Първата беше да изградим интересна история. Нашият креативен директор Страхил Йорданов я създаде, като се базира основно на писмата между Винсент Ван Гог и неговия брат Тео, но използвахме и друга комуникация на художника с негови познати. Въз основа на писмата, изградихме сюжета и тъй като Винсент много често е сравнявал и анализирал работата на Рембранд се появи още една важна фигура в цялата картина. Другото сложно нещо, за което много внимавахме, беше как да представим произведенията, анимацията и цялостната стилистика, така че тя да бъде оценена както от хората от музея на Ван Гог, например, така и от тийнейджъри, които не познават творчеството му. Гледахме да сме много внимателни и автентични в предаването на историческата достоверност. Затова когато имахме някакви въпроси се обръщахме към консултант от музея на Ван Гог в Нидерландия“.
Изборът на „дом” за спектакъла не е случаен. Северната църква в Нордеркерк е построена през 1623 г. и е сред местата, които и Рембранд и Винсент ван Гог са посещавали, съответно през XVII и XIX век. И двамата художници са живеели в този квартал на Амстердам в определен момент от живота си и двамата са били силно набожни. Бащата на Винсент Ван Гог е бил пастор, а самият художник е имал много голямо желание да тръгне по стъпките на своя родител, преди да открие света на изкуството. „Подобни проекти в църкви и катедрали сме правили много, предимно в Белгия и Франция“, признава Марин Петков. Те обаче никога не са били с продължителност повече от 3 месеца и никога не са „съдържали“ толкова плътна история в себе си.
„Различното в нашия проект е, че цялото творчество на Винсент се показва хронологично, проследява се развитието му като артист и спрямо неговите емоции от писмата сме избирали подходящите картини за визуализация. Макар че при него съществува един парадокс – когато е силно депресиран, картината, която рисува, е изключително светла и позитивно изглеждаща. При Рембранд подходихме по друг начин. Когато Ван Гог говори за него и за конкретни картини ние показваме тези картини. Има и такива, които са избрани по наша преценка, спрямо историята“.
Българинът признава, че с колегите му са оставили доста отпечатъци от себе си в 3D мапинг проекцията.
„Използвахме различни техники и съвременни методи, за да донарисуваме по автентичен начин някои от произведенията, за да запълним голямата площ на катедралата. Също така използвахме различни технологии като изкуствен интелект, за да симулираме рисуващи четки в техния стил. Смятаме всяка година да допълваме и обновяваме самото шоу и да поправяме някои неща, които ние самите искаме да изглеждат по-добре. И, да – имаме идеи проектът да бъде показан и на друго място, но времето ще покаже дали ще успеем да ги реализираме“– категоричен е българинът.
Снимки: vincentmeetsrembrandt.com
В отговор на депутатски питания служебният министър на културата маестро Найден Тодоров заяви, че щатната бройка в Националния фонд култура е 11 човека. Те трябва да разпределят милиони евро за културата по Плана за възстановяване и устойчивост. Според..
" Гаснещият огън често пъти се разгаря отново благодарение на няколко оцелели въгленчета." С тези топли думи професорът по славянска филология Красимир Станчев вдъхва надежда, че изтляващият интерес към българската азбука, българския език и..
Националният литературен музей отбелязва 174 години от рождението на Иван Вазов. Честването преминава и под знака на кръглата годишнина от първото самостоятелно българско издание на романа "Под игото“, публикуван през 1894 г. от издателство "Т. Ф...