На 14 септември православната църква отбелязва Всемирно въздвижение на Светия и Животворящ Кръст Господен или Кръстовден. Той е един от Дванадесетте велики празника, които честват събития от т.нар. евангелски кръг. За разлика от останалите, Кръстовден припомня велики дати от по-късно време. Посветен е на Светия кръст Господен, наричан също Животворящия кръст, на който е разпънат Христос. Кръстът, който след смъртта и възкресението на Спасителя, от символ на позора, какъвто е бил преди това, се почита като олицетворение на Христовата победа над страданието, греха и страха. В православието, поклонение на Светия Кръст се извършва четири пъти в годината – на третата неделя от Великия пост, наречена Кръстопоклонна, на Велики петък, на 1 август и на 14 септември.
Празникът е установен във връзка с няколко знакови събития в църковната история – явяване на Светия кръст на император Константин Велики, намирането на Светия кръст на Голгота и връщането му след време от персийски плен.
Според преданието, Елена, майка на Константин, отишла в Палестина и по поръчение на сина си се погрижила да се издигнат църкви на местата, свързани с евангелските събития. След дълги издирвания били намерени и трите кръста, на които някога били разпънати Христос и двамата разбойници. За да открият кой е Христовият, по съвета на архиепископ Макарий, трите кръста били допрени един след друг до болна жена. Щом се допрял до нея Христовият кръст, тя оздравяла. Архиепископ Макарий застанал на специално издигнато място и въздигнал високо кръста, за да го видят хората, които се били събрали. След това го раздвижил на всички посоки. Оттам и името на празника.Подготовката за празника започва от 13 септември, когато много вярващи се отправят към Кръстова гора в Родопите. Вярва се, че там също е заровена частица от Светия кръст, затова мястото привлича хора от всички възрасти, които отиват да се помолят за здраве или изцеление на тежки или неизлечими заболявания.
Богослуженията за Въздвижение на Светия кръст Господен започват с вечернята на 13-и и продължават рано сутринта на 14 септември и включват няколко задължителни песнопения. На самия ден има традиция свещениците да извършват водосвет в домовете на вярващите.
В българския фолклор съществува вярване, че на Кръстовден денят и нощта се кръстосват – т. е. стават равни, след това денят започва да намалява. В някои райони наричат деня Гроздоберник, защото тогава започва официално гроздоберът.
Снимки: БГНЕС, pixabay
На 12 юли през 1991 г. Седмото Велико Народно събрание приема новата Конституция на България и се саморазпуска, припомня БТА. Това е първата нова конституция в бившия социалистически лагер, която влиза в сила още на следващия ден 13 юли. По повод 33-тата..
България е на последно място в ЕС с едва 12 свещеници на 100 000 души. В страната има над 8000 църкви и манастири или 10 пъти повече храмове от духовниците, сочи последното национално преброяване от 2021 г. 51,4% или 3 млн. са заявили, че вярват..
В античния град Хераклея Синтика откриха много добре запазена двуметрова статуя с глава. Правена е от майстор, използвал цял мраморен блок към II век сл. Хр, когато тази практика вече е била архаична. Иконографският тип е на бог Хермес и подобни..