През февруари тази година се навършиха 150 години от гибелта на един от най-великите българи, отдал живота си за свободата на Отечеството – Васил Левски. А днес, 18 юли, когато отбелязваме рождението му, отново намираме повод да се замислим, дали знаем достатъчно за Апостола на Свободата. За своя кратък житейски път, тъй като загива едва на 35 години, Васил Левски оставя диря буквално във всяко кътче на България. Удивително е как и до ден днешен в градове и села се пазят като светиня местата, в които отсядал и събирал свои съмишленици.
Повечето от тях са красиви възрожденски къщи, където издирваният и преследван като враг на цялата Османска империя Левски намирал убежище. В повечето от тези къщи, превърнати днес в паметници на културата, откриваме таен вход и скривалище, които сякаш сами говорят за драматичните събития преди Освобождението. В столичния квартал „Бенковски“ също откриваме едно от тези места, дали подслон на Апостола при пребиваването му в Софийско, където сформирал местен революционен комитет.
Сградата се намира на улица „Веле Митров“ и е със статут на недвижима културна ценност. Любопитното е, че в тази къща през 1871 г., в тогавашното село Биримирци, а днес кв. „Бенковски“ на София, пристига Васил Левски и нощува в дома на Веле Митров. Там, заедно със своя приятел отец Генадий Ихтимански – игумен на Драгалевския манастир, събира родолюбиви селяни от Биримирци и Обрадовци и основава Биримирски таен революционен комитет. Днес в къщата е подредена музейна сбирка, която носи духа на ХVІІІ и ХІХ в.
Сградата е едноетажна, с характерно за българския селски бит от този период разпределение, с площ 73 кв.м. Формата е правоъгълна, състои от две преходни помещения – „соби“, с еднаква площ. През входната врата се влиза в дневното помещение. Покривът е четирискатен, с дървена носеща конструкция. Самата сграда на ул. "Веле Митров" № 8 винаги е предизвиквала интерес сред минувачите, защото според някои изследователи, това е единствената предосвобожденска жилищна сграда, запазена до днес в столицата.
Дълги години тя останала недостъпна за посетители, заради липсата на средства за укрепване и реставрация. Все пак с усилията на кмета на район „Сердика“ инж. Тодор Кръстев и на председателя на местното читалище Цецка Тонева къщата оцелява през годините. Неотдавна, Столичният общински съвет реши да се отпуснат около 200 хил. лева за нейния ремонт и реставрация.
Работата не закъснява, но възстановяването на постройката от ХVІІІ в. се оказало нелека задача, защото днес липсват материалите, които се използвали в строителството по онова време. Наложило се да се търсят запазени стари керемиди за покрива и специалната глина, с която по това време са измазвали пода в жилищните сгради.
Днес, благодарение и на личните дарения на жителите на района, къщата вече е преобразена във вида, в който е била, когато тук е идвал Левски по комитетски дела. Сега, в деня на 186-годишнината от неговото рождение, тя отваря врати за всички желаещи да се потопят в историята, свързана с Апостола и неговото дело.
Снимки: Столична община
На 24 юли отбелязваме 170-годишнината на родения във Виена чешки историк, славист, библиограф и почетен член на Българската академияна науките. Той е син на историка Йосиф Иречек и внук на бележития славист Павел Шафарик. Завършва история във философския..
Селище на куманите откриха това лято археолози от Историческия музей в Горна Оряховица при проучванията на средновековен некропол, източно от тракийската крепост Ряховец, предаде кореспондентката на БНР Здравка Маслянкова. Археологическият обект е..
На 20 юли (по Юлиански календар) 1903 г. македонските българи грабват оръжие, за да поправят една историческа неправда, причинена от Берлинския конгрес през 1878 г. Разпокъсването на българското етническо землище след Руско-турската освободителна война..
На 29 август Българската православна църква възпоменава Отсичане честната глава на Свети Йоан Предтеча и Кръстител. За Христовата Църква св. Йоан..