"Съединението прави силата" – девизът, който всеки българин свързва с държавността в страната ни, се появява в историята ни още в края на XIX век. Тогава, в следосвобожденска България, започва отсичането на първите монети, на които е изобразен българският герб с буквален превод на белгийския девиз L'Union fait la force ("Съединението прави силата"). Смисълът на тези думи и тогава, и днес е в основата на успеха на всяка кауза – било то лична, национална или човешка. Заедно можем повече!
Преди 16 години 26 учители, представляващи 18 български училища по света, се превръщат в истинско доказателство за силата на девиза, като създават Асоциацията на българските училища в чужбина (АБУЧ). И заедно тръгват по пътя на промяната в името на паметта и Родината. Всяка година в края на месец юли Асоциацията провежда своята годишна конференция.
Откриването ѝ тази година беше на 27 юли в София с обединяваща тема "Словото – 1160 г. слава, сила, светлина". На форума присъстваха министърът на образованието и науката проф. Галин Цоков, председателят на парламентарната комисия по образованието и науката и бивш министър на образованието Красимир Вълчев, зам.-министърът на външните работи Елена Шекерлетова, изпълнителният директор на Изпълнителната агенция за българите в чужбина Райна Манджукова, ректорът на Пловдивския университет проф. Румен Младенов, представители на Софийския, Великотърновския и др. университети в страната, на Кирило-Методиевския научен център при БАН, народни представители от настоящия парламент и други официални лица.
Конференцията продължава два дни, като днес – 28 юли, съмишлениците на каузата "България" са в Карлово, родния град на Апостола на свободата Васил Левски, и програмата за деня е посветена на 150-ата годишнина от гибелта му. Тема, която през цялата учебна години беше силно застъпена в програмата и задачите на неделните ни училища в чужбина.
Днес ще бъдат обявени и резултатите от видеоконкурса по проект на АБУЧ към националната инициатива за отбелязване на 150 години от гибелта на Апостола. Ще бъде представен преводът на 16 езика на книжката "Левски в детските очи" с автор Иван Стоянов.
"За мен тази конференция е шеста поредна и съм изключително доволна, когато тя се случва присъствено, защото се срещаме с хора, които имат същите проблеми като нашите, можем да обсъдим ситуацията на днешния ден, какво се случва при тях и да си сверим часовниците" – казва за Радио България Симона Захариева от българското училище "Св. св. Кирил и Методий“ в австрийската столица Виена.
А проблемите пред българските образователни средища са много, признава и д-р Ирина Ботева-Владикова, председател на Асоциацията на българските училища в чужбина и директор на Българо-австрийското училище "Св. св. Кирил и Методий" във Виена.
Някои са общи за всички училища, други са индивидуални, уточнява тя, но един от основните въпроси за решаване пред колегите ѝ безспорно се оказва учебното съдържание и необходимостта от актуални образователни методи на преподаване.
"Ние имахме среща преди десетина дни с министъра, проф. Галин Цоков. Говорихме много по тези въпроси, оставихме и няколко писма насочени към тези проблеми. Едно от нашите искания е редакция на Постановление № 90 на Министерски съвет (отнасящо се до дейността и държавното финансиране на българските училища в чужбина – бел. авт.). Защото финансовите измерения се промениха драстично последните години, и то в цял свят, и това се отрази най-вече на нашите училища в чужбина, които са на свободен наем. Имаме вече затворени училища по тази причина. Да не говорим за учебниците – това е друг голям проблем за нас. Ние получаваме държавно съфинансиране, от което една голяма част, като тя непрекъснато се увеличава, я връщаме обратно за закупуване на учебници. И възниква въпросът – защо те са безплатни за учениците в България, а за българчетата в чужбина не са? Повече от 30 години сме част от образователната система на държавата и защо трябва да продължаваме да се делим в този чувствителен момент?" – пита д-р Ирина Ботева-Владикова.
В глобалния свят, част от който сме и ние, подобно делене не бива да съществува, казва тя и напомня, че все по-често ученици от български неделни училища в чужбина се завръщат със семействата си в Родината и тогава за тях учебниците стават безплатни.
Друг проблем за решаване остава учебният материал, който все повече се отчуждава от съвремието и днешните деца. "Ние се превръщаме в създатели на подходящия материал за всеки съответен клас, за всяка съответна група, за всяка държава, в която преподаваме. Липсва адекватна програма за нашите нужди", посочва пред Радио България Симона Захариева от Виена. Ресурсите, с които разполагаме днес изискват различен подход на преподаване, категорична е тя.
"Ние имаме ученици, които са деца на едни от нашите първи възпитаници преди 30 години. Някои от тези деца никога не са посещавали България, защото цялото им семейство се е преместило в Австрия. И да разказваме историята на места, които те никога не са виждали, понякога е изключително трудно. Освен това езиковият речник на техните родители не е толкова богат и ние сме изправени пред предизвикателството да превеждаме това, което преподаваме."
В началото на седмицата в Пловдивския университет се проведе практикум, съвместно организиран с АБУЧ, насочен към обучението по български език и литература за 5-12 клас, припомня д-р Ирина Ботева-Владикова. "Все по-ясно се вижда, че методите и съдържанието отпреди години са неприложими и неефикасни за децата днес. Те са различно поколение!" – категорична е тя.
"Трябва да се намерят нови, модерни методи на обучение с всички дигитални ресурси, които времето ни предлага. Децата са ново поколение и не може един учител да се изправи пред тях, да изнесе монолог и да смята, че те ще го чуят и разберат. Просто това е минало. Още повече, че в чуждите образователни системи програмата е друга, обучението по литература е друго. Трябва да търсим синхрон с европейските образователните системи, които да ни помогнат да модернизираме и нашата. Затова се изискват големи промени и ресурси. Ние сме готови да помагаме активно с нашия опит, вече споменах, че имаме училища с 35-годишна история и колегите по принуда имат достатъчно опит в адаптирането на учебното съдържание към интересите на днешните деца, който са готови да споделят."
"Ще използваме вашите знания и умения, за да решаваме проблемите", заяви от своя страна при откриването на конференцията образователният министър Галин Цоков. По думите му, образованието у нас и зад граница трябва да се разглежда като единна система, а първите стъпки в тази насока са две национални програми на МОН, които финансират дейности и на българските училища зад граница. Лично проф. Цоков връчи и новоучредената от Министерството на образованието и науката награда "Пробуда" за българските учители зад граница. Първият носител на отличието стана Снежина Мечева – дългогодишен директор на Българското училище към посолството ни в Лондон и съосновател на Асоциацията на българските училища в чужбина. "Отличието се нарича "Пробуда", защото вие сте съвременни будители - далеч от дома съхранявате българския дух и го пренасяте през годините", заяви министърът.
"От нас зависи, човеците, където и да кацнем по света да покажем, че българското заслужава уважение", каза специално за Радио България Снежина Мечева до статуетката, дело на Вежди Рашидов.
"Наградата е една и първа, но ние сме много, които я заслужаваме. Всяка една от моите колеги, с които сме тръгнали заедно по тази пътека, наречена национална кауза – български неделни училища в чужбина, е достойна да я получи. Сам човек нищо не може да направи. Трябват съмишленици и комуникация между неправителствените организации и държавата. Ние го постигнахме и в много отношения сме пример, че може да се случи. В много отношения институциите са хора, които могат да бъдат спечелени, стига да го заслужим."
И, както е казал Васил Левски: "Дела трябват, а не думи".
Вижте още:
Снимки: Асоциация на българските училища в чужбина, Весела Кръстева, mon.bg, архив
На 9 септември отваря врати за новата учебна 2024/2025 година българското школо "Васил Левски" в Баркинг, Великобритания. "Нямаме търпение да напълните класните стаи, за да учим и да се забавляваме заедно", споделиха във Фейсбук дни преди първия..
За поредна година Изпълнителната агенция за българите в чужбина ще връчи ежегодната награда "Българка на годината – Света Злата Мъгленска 2023" на официална церемония, която ще се проведе през октомври. За престижното отличие са номинирани 24..
Балканската танцова формация "Феникс" кани любителите на народните танци за тренировки през новия си творчески сезон. От четири години те се провеждат онлайн през платформата "Зуум". Участващите в тях са от поне шест страни в Европа. През..
Около 70 000 са българите, които живеят в Канада, сочат данни на българското Министерство на външните работи. Седем са българските неделни училища в..
За поредна година Изпълнителната агенция за българите в чужбина ще връчи ежегодната награда "Българка на годината – Света Злата Мъгленска 2023" на..