Какво е представлява титлата „капуджибаши“ и защо българите също са успели да получат това престижно признание от Османската империя и така да станат част от нейния елит.
На тези въпроси отговаря изследване на доц. Николай Тодоров, директор на Регионалния исторически музей в Силистра. Проучването му е част от сборника с научни публикации, озаглавен „Регионалните изследвания – извори, методи, перспективи”, като публикациите, намерили място в изданието са част от докладите, представени на научната конференция, правела се в Добрич през юли. Във форума участваха авторитетни учени – специалисти по история на българските земи и народ в периода XV-XIX век.
Сборникът включва статии на учени от България и Гърция, на представители на академичните среди от няколко университета и БАН и на специалисти от историческите музеи в страната. Авторите представят своите научни дирения в различни регионални теми, които доскоро се считаха за не толкова съществени за историческата наука.
Реформите в Османската империя през XIX в. се отразяват пряко върху участието на българите в управленческите структури,казва доц. Николай Тодоров.
Чуйте още от интервюто на Миглена Стефанова с Николай Тодоров.
Не е само гърмежът на пушката, който е важен и дава своите резултати в национално-освободителното ни движение. Има стотици българи, които са били част от османския елит през XIX в, и които по мирен начин са успели да дадат своя съществен дял за Освобождението, казва историкът Николай Тодоров, изследвал мястото на онези наши сънародници, припознати за съществени фигури и от Османската империя.
И още детайли от прикачения файл.
Самият център вече 9-та година организира голяма конференция по стопанска история и се е превърнал във водещо звено в тази област на историографията.
Центърът обединява учени от Университета за национално и световно стопанство, от Икономическия университет във Варна, от Великотърновския университет, от Стопанската академия в Свищов от Института за балканистика при БАН, както и много музеи в страната.
Три концерта през септември е подготвила за меломаните Симфониета Шумен преди официалното откриване на новия си творчески сезон. Тази вечер публиката я очаква новият цикъл „Класика и романтизъм“ и първото събитие от него е наречено „Майстори на пианото“. Програмата предвижда изпълнение на Концерт за пиано No.3 от Лудвиг ван Бетовен и Симфония..
Изложба „С криле към корените“ – живопис и асамблаж, представя Теодора Николова в НЧ „Съзнание 1891“ в Исперих. Изложбата повежда почитателите на исперихската художничка през дебрите на една автентична народна приказка, в която живеят едновременно минало, настояще и бъдеще. След заниманията с епоксидна смола и полимерна глина, стъклопис, иконопис,..
Общо 32 филма ще участват във фестивала за операторско майсторство „Златното око“ в Попово, предава БТА. Те са подбрани от селекционна комисия, в чийто състав са режисьорът проф. д-р Михаил Мелтев, операторът Калоян Божилов и кинокритикът Людмила Дякова. Допуснати до участие са седем игрални филма – пълнометражни и късометражни, 15..
След социалната сатира „Земята е плоска“, която се игра на 7 септември, творческият сезон на шуменския театър набира скорост с още премиери. На 17 септември предстои документалният спектакъл „Няма“, посветен на шуменския, а и на глобалния проблем с безводието, съобщи днес директорът на културния институт Илия Виделинов. През октомври ще..
Комедията „Земята е плоска“ е първото заглавие в новия сезон на Драматично-кукления театър „Васил Друмев“ в Шумен. Това е спектакъл, който е обществена сатира насочена срещу този тип конспиративно мислене. Представлението включва много скечове от израелския автор Ханох Левин, както и импровизации от съвремието ни. Те са писани през миналия век и..
С много енергия и амбиция започва новият сезон на Театрално-музикалния център в Разград. В него са предвидени 45 концерта на Филхармонията „Димитър Ненов“ само в града, 14 премиери в Драматичния театър и няколко нови спектакъла за сцена „Назъм Хикмет“. В следващите месеци ще бъдат чествани и закъснелите годишнини на симфоничния оркестър, който..
Националният пленер „Шуменско плато“ завършва с изложба, която представя над 30 творби на художниците от страната и Шумен, избрани да се включат в неговото XV-то издание. Сред участниците дойдоха автори, които не за първи път рисуват на артистичното събитие по живопис. В последната седмица художниците разгледаха красотите на Шуменското..