У Мадану, који је у прошлости био рударски град, делатност од које се прехрањивало локално становништво је захваљујући једном музеју претворена у туристичку атракцију.
Тачно 40 година након што je престалa експлоатација у локалном руднику, он у новом руху почиње поново да живи подсећајући музејском поставком на не тако давну прошлост. Од краја 2022. године Музеј рударства у овом родопском граду отворен је за све оне који желе да се упознају са животом рудара, обележеним напорним радом и ризиком од несрећа. Није случајно да је стари рудник у граду назван „Сполука“ (Срећа). Туристи на улазу добијају обавезну заштитну кацигу, пре него што уђу у подземни свет. Тамо их чекају фигуре рудара који обављају различите послове.
„Рудник је дуг 140 метара“, рекао је за БНР руководилац пројекта Бисер Курџијев. „У њему је железнички колосек, а сва опрема је у функцији – могу се покренути компресори, агрегати, топови... све то ради и дан данас. Људима је занимљиво да сазнају више о животу рудара, о томе како зарађују за живот. Може се видети потпорно ојачање и какави потпорни елементи се користе у рудницима, имамо бетонске, металне потпорне елементе, металне лукове са дрвеним потпорним гредама и друго. Све то функционише под земљом и данас!“
Прекрасни кристали, пронађени на неколико стотина метара испод земље у региону Мадана, могу се видети у Кристалној дворани, насталој давне 1984. године. Оно што највише импресионира туристе је дизајн дворане, начин на који су експонати распоређени:
„У нашој дворани има близу 600 експоната – каже кустос Асја Миланова. Сви су различити, нема ниједног који се понавља. Не постоје идентични кристали – то су креације мајке природе, која их је стварала милионима година, и заиста су јединствени. Мало је рудника попут овог, где можемо да видимо галенит и свалерит са његовим непоновљивим кристалним решеткама. Наши кристали „желе“ да буду у природном окружењу. Они се налазе дубоко под земљом и „желе“ да буду у тами, где нема нагле промене температуре, нема сунчеве светлости, јер у појединим кристалима има мангана и ако су изложени светлости, они бледе, пуцају, постају светлији. Међу занимљивим експонатима је наше полудраго камење клеофан које је невидљиво голим оком. Код нас постоје жути, зелени и смеђи. Када оставимо клеофан на сунчевој светлости, он се пуни, а чим га унесемо на тамно, наставља да сија.“
Поред новоотвореног подземног музеја „Сполука“ („Срећа“) и Кристалне дворане, гости Мадана могу посетити и пећину „Шаренка“ која се налази на око 2 км од града. Ту се могу упознати са начином на који су Трачани копали руду у овом делу Родопа још у бронзаном добу (16-12 п.н.е.).
Пећина „Шаренка” је недавно обновљена и обезбеђена. Према речима председника општине Мадан Факхрија Молајсенова, идеја је да општина новоотвореним туристичким локалитетима привуче што већи број туриста. У ту сврху планирана је израда нових еко-стаза у региону.
Више о овој теми:
Саставила: Венета Николова
Извор: Материјал Радостине Чернокове из програма „Хоризонт“ БНР
Превод: Свјетлана Шатрић
Фотографиjе: Општина Мадан, evros-smolyan.eu
У дивљој природи Источних Родопа, у атару града Крџалија, налази се Државно ловачко газдинство „Женда.“ Ово је једно од најлепших и најживописнијих места у овом делу Бугарске. Поред великих стада муфлона, ту можете да видите и обичне јелене, јелене..
Мајсторске радионице, фото-изложба и биоскопске пројекције на отвореном за децу биће део Фестивала змајева Varvara Kite Fest чије четврто издање ће се одржати 18. и 19. августа у летовалишту Варвара, у општини Царево, саопштили су организатори „Ваздушних..
Последње три године у Бугарској је забележен раст понуда некретнина за одмор од 30 до 40%. Тренутно њихов број премашује 20 хиљада. Све више клијената током свог одмора у Бугарској радије изнајмљује стан или чак целу кућу преко одговарајућих онлајн..
Туристички град Приморско је домаћин Црноморског форума 2024, где ће најуспешније компаније и општине у црноморском региону бити награђене на свечаној..
Црноморско летовалиште Албена, у којем тренутно борави 11.000 туриста, прославило је свој 55. рођендан, јавља БТА. Највише гостију долази са Скандинавског..