Екипа Радио Бугарске ће између 20. и 24. октобра боравити у радној посети Албанији, а циљ наших новинара је да се сретну и разговарају са представницима бугарске националне мањине и бугарских образовних институција и удружења у тој земљи.
Ова посета је део нове иницијативе Радио Бугарске за изградњу чвршћих односа са Бугарима ван матице.
Циљ је да снагом и ауторитетом јавног сервиса слушаоцима у земљи и иностранству испричамо о етничким Бугарима, који су игром историјских, друштвено-економских и других околности остали ван граница данашње Бугарске, каже главни уредник Радио Бугарске Красимир Мартинов, који заједно с колегиницом из Редакције програма на албанском језику Констандином Бело, која и сама припада бугарској мањини у Албанији, борави у четвородневној посети балканској земљи.
„Вођена жељом да надогради већ постигнуто и следи своју мисију, екипа Радио Бугарске почиње рад на новој рубрици чији је циљ да се дубље проуче и представе бугарске заједнице у иностранству. Желимо да тиме подигнемо национално самопоуздање код наших сународника у иностранству, као и да упознамо Бугаре у Бугарској са историјом, животом и изазовима са којима се суочавају Бугари који живе ван домовине.
Због специфичности заједнице, географске близине са Бугарском, заједничких обележја и међуодноса на Балкану, одлучили смо да нашу радио едицију започнемо разговором о бугарској мањини у Албанији. Наша рута укључује сусрете са етничким Бугарима у Тирани, Елбасану, Корчи, Кукешу, Билишти и у селима Врбник, Поградец, Голо Брдо, Големо Острени, Гора и другим местима. Жеља нам је да прво осетимо, а потом и пренесемо нашим слушаоцима широм света атмосферу места у Албанији, у којима живе наши сународници.“
Албанија је бугарску националну мањину признала у октобру 2017. године. Њени представници живе како у великим градовима, тако и у мањим местима, нека од којих су у тешко приступачним деловима Албаније. Део Бугара тамо већ теже разуме и прича бугарски језик, али су неки од њих успели да сачувају свој идентитет и преносе своје културно наслеђе с генерације на генерацију. Тренутно није познат тачан број Бугара који живе у Албанији, али ће нам попис становништва који је у току открити реални број припадника бугарске мањине у тој земљи.“
„Поред прикупљања информација и утисака о животу Бугара у Албанији, својом посетом екипа Радио Бугарске има за циљ да нешто више сазна и о билатералним односима Бугарске и Албаније, иницијативама за промовисање културног наслеђа два народа, стварању двостраних економских и пословних односа, као и о потенцијалним могућностима за проширење сарадње у ЈИЕ и на нивоу ЕУ, с обзиром на то да је Албанија кандидат за чланство у Заједници, а Бугарска јој на овом путу може пренети непроцењиво искуство,“ казао је Красимир Мартинов.
Планирано је да нови пројекат Радио Бугарске почне почетком 2024. године. Слушаоци ће имати прилике да чују одабране моменте из тих разговора у заједничкој рубрици Радио Бугарске и Програма Хоризонт – „Отаџбина и иностранству“, која је стартовала 2020. године као део дугогодишње емисије „Ноћни Хоризонт“ БНР.
Фотографије: Милена Селими (Milena Selimi), facebook.com/Nasha.Golloborda, лична архива
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
Ученици три бугарске школе у Италији израдили су први атлас ове врсте посвећен Светој браћи Ћирилу и Методију. Пројекат се реализује у оквиру Националног програма „Неиспричане приче Бугара“ Министарства образовања, саопштио је прес-центар Министарства...
Здраво, драги пријатељи! С радошћу јављамо да нам је након појаве нових QSL-картца БНР стигла лавина писама. Само у јулу њих је скоро 400! Најактивнији су били посетиоци нашег сајта и слушаоци радио-програма из Немачке и Индије...
Извођачи класичног индијског плеса упознаће данас, од 20.30 часова на отвореној сцени „Пуж“ у Морском врту, госте и становнике Бургаса с индијском културом. Ово је саопштила Општина Бургас. Програм Rasa-Nishpatti представља бхаратанатјам – врсту..
Крум Младенов живи у селу Сливовик на северозападу Бугарске, где своје време дели између животиња и дувачког оркестра „Медењаци“. Радним данима он је..
Лето 2024. биће запамћено по екстремним врућинама које трају већ више од два месеца, разорним шумским пожарима и несташици воде која је захватила готово..