Словенија продужила контроле на границама са Хрватском и Мађарском
У циљу спречавања тероризма, екстремизма и прекограничног криминала словеначка влада је продужила контролу на границама са Хрватском и Мађарском до 21. децембра, јавља БТА. Словенија је контролу граница увела 21. октобра, након што је Италија одлучила да уведе контролу на унутрашњој граници са Словенијом, наводећи као разлог опасност од угрожавања јавног реда и унутрашње безбедности и повећани ризик од терористичких напада у контексту стања на Блиском истоку и у Украјини.
Словеначки министар унутрашњих послова Боштјан Поклукар је недавно изјавио да Словенија планира да од 21. децембра продужи контролу граница за још 6 месеци због средњег нивоа угрожености Словеније од тероризма и високог степена угрожености од тероризма у Европској унији према члану 28 Шенгенског законика, која се може спроводити највише два месеца, а након тога би продужење те мере спроводила према члановима 25 и 27 Шенгенског законика, који омогућавају надзор граница на шест месеци.
Албански премијер: Центри за мигранте нису идеални, али су решење за ЕУ
"Споразум са Италијом о мигрантима неће имати социјалне последице по Албанију", рекао је премијер Еди Рама, а цитира га национална агенција АТА. Прошлог месеца премијери Италије и Албаније Ђорђа Мелони и Еди Рама су потписали петогодишњи споразум по коме би Албанија дала привремено уточиште до 3.000 миграната месечно, до 36.000 миграната годишње, док би Италија заузврат убрзала њихове захтеве за азил у Италији.
Албанија је понудила два објекта, укључујући луку Шенђин – туристичко место око 75 километара јужно од главног града Тиране.
Министар одбране Нико Пелеши је рекао да ће они који буду депортовани, бити послати у камп у Гјадеру, у близини Шенђина. Италија ће платити изградњу оба центра, који би били под италијанском јурисдикцијом, док би Албанија обезбедила њихову спољну безбедност, пише БТА, позивајући се на Асошијетед прес. У њих ће се слати мигранти које су италијански бродови спасили на мору.
Мелони је рекла да очекује да ће центри постати оперативни до следећег пролећа.
"Затворени центри нису идеално решење, али нисмо ми ти, који предлажемо решење проблема за целу Европу. Ово су центри које је одобрила ЕУ", истакао је Рама.
Нацрт закона албанске владе биће разматран 21. децембра у албанском парламенту у којем Рамини социјалисти имају већину (74 посланичка места).
Опозиција и у Италији, и Албанији критикује споразум.
Турска и Грчка потписале декларацију о пријатељству и добросуседству
Грчки премијер Кириакос Мицотакис и турски председник Реџеп Тајип Ердоган су у Атини потписали Декларацију о пријатељским односима и добросуседству. Догодило се то након 5. самита Савета за сарадњу Турска-Грчка 7. децембра 2023. године, преноси грчка агенција АНА-МПА, коју цитира БТА.
Извори грчке владе, позивајући се на Атинску декларацију, су навели да је реч о веома важном тексту, будући да се по први пут Грчка и Турска, уз потписе грчког премијера и турског председника, залажу да одржавају односе пријатељства и добросуседства и да остану у "мирним водама".
Грчка и Турска ће користити ефикасне канале за комуникацију на свим нивоима ради спречавања конфликтних ситуација и ескалацију, а решења за сваки спор тражиће у складу са међународним правом. Две земље су се посебно сложиле да се обавежу на односзаснован на три стуба: политички дијалог, позитивна агенда, мере за изградњу поверења.
Постоји жеља за изградњом другог моста на Дунаву Ђурђу-Русе
Румунија је доставила пројекат изградње другог моста на Дунаву Ђурђу-Русе у оквиру Европског програма војне мобилности, саопштила је европски комесар за саобраћај Адина Валеан."Резултат кандидатуре може бити објављен 15. децембра", изјавила је она медијима одговарајући на питање о другом мосту на Дунаву између Румуније и Бугарске Ђурђу-Русе. Пројекат се односи на друмски мост са железничком опцијом. Предвиђена вредност Студије изводљивости је 6 милиона евра. Европска комесарка је још рекла да ће се железничка веза Букурешт - Ђурђу посебно финансирати и за то ће бити издвојено 570 милиона евра, јер је она део коридора који се мора наставити у јужном правцу.
AGERPRES подсећа да су Софија и Букурешт још 21. септембра Европској комисији доставили пројекат изградње новог моста, јавља агенција "Фокус".
Кипар донео закон о привлачењу страног интелектуалног капитала
Кипар ће за рад на острву привлачити технолошке таленте, тако што ће ублажити правила за стицање држављанства. Парламент у Никозији је изгласао закон с тим у вези. Мера се односи на стране висококвалификоване стручњаке у области научних истраживања, технологија и иновација. Усвојеним изменама се ублажава део захтева, смањује се бирократија и побољшава процедура за ову за Кипар приоритетну групу. Захтеви за држављанство биће разматрани у року од 8 месеци. Нови модел натурализације има за циљ привлачење интелектуалног, а не финансијског капитала и нема никакве везе са компромитованим и укинутим програмом који је богатим инвеститорима нудио "златне пасоше", јавља дописник БНР са Кипра Бранислава Бобанац.
Саставио: Иво Иванов
Превела: Албена Џерманова
Фотографије: ЕПА-БГНЕС, romania-insider.com, knews.kathimerini.com
Генерални конзул Бугарске у Нишу Димитар Цанев и председник Бугарско-српског центра из Врања Дарко Аначков потписали су споразум о пројекту „Европски културни кутак”, пренео је бугарско-српски мултимедијални портал ФАР. Ово је шести пројекат у последње 4..
Ученици три бугарске школе у Италији израдили су први атлас ове врсте посвећен Светој браћи Ћирилу и Методију. Пројекат се реализује у оквиру Националног програма „Неиспричане приче Бугара“ Министарства образовања, саопштио је прес-центар Министарства...
Здраво, драги пријатељи! С радошћу јављамо да нам је након појаве нових QSL-картца БНР стигла лавина писама. Само у јулу њих је скоро 400! Најактивнији су били посетиоци нашег сајта и слушаоци радио-програма из Немачке и Индије...
Турска и Грчка очекују бољи род маслине него лани Род маслине у Турској ће ове године бити рекордан. Овогодишње обилно цветање..
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и..
Бугарски пензионери живе у условима који им не дозвољавају да уживају у својим позним годинама, за разлику од њихових вршњака у развијенијим земљама,..