Освен прекрасна традиция, датираща от преди векове, мартеницата маркира духовното пространство на българската нация и свидетелства за културното влияние на страната ни в миналото.
Всяка година в първия ден на месец на март българите се окичват с мартеници, като обичаят се свързва с триумфа на настъпващата пролет над отиващата си зима.
Наред с леденото хоро и нестинарството, мартеницата е типично български обичай, с който страната ни е известна по света. В класическия си вид мартеницата представлява усукани бял и червен конец, като червеното символизира живота, а бялото – чистотата и щастието.
Като за всяка друга традиция, така и за произхода на мартеницата съществуват десетки легенди. Може би най-известната е свързана с основателя на нашата държава хан Аспарух. Тя гласи, че когато ханът прекосил Дунав, решил да изпрати вест на сестра си Хуба, която била пленница в друго царство, че е намерил нова земя за народа ни. Когато ханската сестра получила радостна вест, тя успяла да избяга от плен и се отправила към Дунав. За да намери брод през величествената река, Хуба пуснала сокол, който да потърси верния път. Девойката вързала бял конец за крака на птицата, а другия държала в ръката си. Соколът литнал високо в небето, но тъкмо, когато открил брода, той бил пронизан от вражеска стрела. Гордата птица паднала мъртва, а кръвта ѝ обагрила белия конец. Хуба обаче проследила нишката и успяла да премине Дунав и да види брат си.
Освен в България, мартеници се носят и в няколко други държави на Балканския полуостров.
В Северна Македония мартеницата се казва „мартинка“ и честването на традицията напълно се припокрива с това в югозападните части на България.
В Румъния мартениците са наричани „мърцишор“ и се връзват около китките само на жени и деца, а ако се подари на мъж, той трябва да я носи в джоба си, за да не се вижда. Северните ни съседи свързват обичая с началото на земеделската година.
Молдова е друга страна, в която традицията е широко разпространена. Подобно на румънските си съседи, молдовците наричат бяло-червения конец „мърцишор“. Според обичая момичетата подаряват мартеници на момчетата, които се носят до края на месеца и после се окачват на плодово дръвче. Ежегодният фестивал „Мърцишор“ се е превърнал в един от най-големите празници в Молдова. Обичаят прелива в общността на бесарабските българи и в Украйна, където традицията продължава.
Гръцкото наименование за мартеница е „мартис“ и е разпространена предимно в северната част на страната. Носи се до края на месеца, а след това, според традицията, се оставя върху рози. Мартеницата може да се свали и при появата на първата лястовица.
В Албания мартеницата се нарича „моняк“, като обичаите около нея наподобяват българските, тъй като предимно хората с български корени следват обичая. Същото важи и за Сърбия, където обичая се практикува от хората с български етнически произход.
Популярността на мартениците извън пределите на съвременна България доказва само едно: днешните мартеници свързват духовно българите, независимо къде живеят, така както окървавеният бял конец е свързал хан Аспарух с обичаната му сестра. Нещо повече, разпространението на мартеници извън земите, населени с етнически българи, свидетелства за мощното културно влияние на България в региона, през изминалите векове.
Независимо от политическите реалности на 21. век, мартеницата позволява на българите да живеят духовно свързани един с друг, където и да се намират./ БГНЕС
И тази година след решение на Общинския съвет преди новата учебна година е одобрено формирането на паралелки под минималния брой ученици и на слети паралелки. По прогнозни данни за учебната 2024/2025 година в пет от общо шест общински училища има недостиг на минимален брой ученици за формиране на някои от паралелките по класове. Съгласно чл. 68, ал...
Социалното предприятие "ЕКО Център за защитена заетост" към Сдружение "Семеен център с Мария" поема поддръжката на тревните площи на Римските терми във Варна. Работниците са ангажирани да поддържат археологическите останки и да ги почистват няколко пъти месечно. В работата се включват 15 души с увреждания и ментори, които ги придружават и обучават...
Съграждането на чешми е отколешна традиция в България. Да изградиш чешма, да дадеш вода и прохлада на хора и животни е голямо дело, което остава за поколенията. С годините обаче много чешми пресъхват, времето също не прощава на градежите. Така в един момент там, където животът е струял, настъпва сушата и разпад. Но, намират се хора, които сд..
Всеки човек поне веднъж в живота си се е сблъсквал с плюшеното мече като подарък. Тази класическа плюшена играчка е любима на мнозина и това съвсем не е случайно. Нейната символика е позната от дълги години насам – всеки знае, че мечето е символ на комфорта, топлината и носталгията. Но не само това, то е знак на чистата любов, на уважението и на..
Нов физиотерапевтичен център отвори врати в Балчик. С него възможностите за рехабилитация чрез Националната здравноосигурителна каса в крайморската община стават четири, след Медицинския център в Балчик и специализираните болници в Албена и Тузлата. Акцент в неговата работа е непопулярната предоперативна физиотерапия, чрез която в по-голяма степен се..
Днес е Световният ден на комара. На този ден светът почита британския лекар сър Роналд Рос за работата му върху механизма за предаване на маларията, което полага основите за борба с болестта. У нас маларията е ликвидирана през 1965 година. Д ругото заболяване, което се предава чрез ухапване от комари, е западнонилската треска.
От днес по линията Варна – Пловдив – София бързият влак, който тръгва в 9,25 е с нови вагони. Също с нови вагони е и заминаващата композиция от Централна гара София в 10 часа през Пловдив за Варна. От Българските държавни железници уточняват, че вагоните ще бъдат използвани по двете направления всеки ден. Те са от новодоставения подвижен състав от Дойче..