Всеки втори четвъртък от месец октомври се отбелязва Световният ден на зрението.
Много са заболяванията, които могат да причинят необратимо увреждане на зрението. На първо място в световен мащаб това е глаукомата и България не прави изключение.
Смята се, че глаукомата е болест приоритетно за възрастта над 60 години, но съществуват много изключения от това правило. В последните десетилетия възможностите за диагностика в ранните стадии на болестта и за успешно консервативно лечение се развиват с много бързи темпове. Въпреки това всеки ден в практиката срещаме хора, загубили зрение от глаукома.
По данни на американските здравни служби усложненията в очите, свързани с диабета, са най-честата причина за слепота в трудоспособната възраст между 20 и 70 години. Диабетната ретинопатия и свързаните с нея кръвоизливи и отлепвания на ретината, както и вторичната глаукома водят до необратима загуба на зрението.
Профилактиката на тези усложнения изисква добра колаборация между отделните звена на здравната система и значителен финансов ресурс.
Темата коментира в “Нашият ден“ офталмологът проф. Ива Петкова:
“Населението на страната, както и на целия свят, застарява. Промениха се и нашите изисквания към нашето зрение. Пациентът невинаги може сам да установи проблемите с очите. По-скоро профилактичните прегледи помагат както на децата, така и на възрастните.
Различна е патологията в различните възрастови групи. Най-честото, което се установява при децата, са проблемите, свързани с т.нар. “мързеливо око“.
Това често пъти не може да бъде установено от родителите, освен ако няма някакво ясно кривогледство, или пък ако детето не се оплаче и затова са именно профилактичните прегледи, за които говорим, и те действително са много важни. Там важна е и вродената патология, катаракта, глаукома – това са тежки заболявания.
И заболяванията на ретината, които дават симптоматика в по-късна възраст, но са с изключително неприятен ход и намаляват зрението дефинитивно.
Вече имаме първата генна терапия за някои от тези заболявания. Това е един вид от пигментните дегенерации на ретината и съвсем скоро България ще се присъедини към този клъстер, където пациентите биха могли вече да разчитат. Това са пациенти, при които се изолира определен ген.
При по-възрастните пациенти, това са заболяванията, които сме свикнали да лекуваме – далекогледство, късогледство, те са тези, които най-много намаляват зрението. Те се коригират още в активна възраст много добре.
Чуйте проф. Ива Петкова в звуковия файл.
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
През август предаването "Време за наука" насочва вниманието към някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината Едно от тях е разговорът с младия учен Богомил Пешев от Института по невробиология към БАН, който се фокусира върху ролята на стреса и как той може да бъде както вреден, така и полезен. Пешев обяснява, че стресът, макар и често..
Музеите на бъдещето – традиции, иновативни подходи и вдъхновяващи практики. Представяме новата магистърска програма "Съвременни музейни експозиции в..
Той е славист, поет, преподавател, преводач от български на украински език, общественик и член на УС на украинския ПЕН център. На телефонната линия на..
Доц. Благой Бурдин от Института по електрохимия и енергийни системи (ИЕЕС) към Българската академия на науките пристигна в БНР с единствения водороден..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg