Најстарије четинарско дрво у Бугарској је преживело "хируршку интервенцију" и поново испод своје сенке окупља туристе из целог света.
Бајкушева муника се налази у планини Пирин, у близини скијашког центра Банско. Сматра се да је стара преко 1.300 година. Лом гране привремено је спречио приступ људи овој природној знаменитости, а ових дана су искусни арбористи спровели сложену операцију њеног отклањања, како не би нанела додатну штету вековном дрвету. „Такве радове морају да обављају добро обучени стручњаци“ – наводи професор Шумарског универзитета у Софији проф. др Момчил Панајотов. Дендролог је рад својих колега оценио као јувелирски.
"Бајкушева муника је једно од најстаријих дрвећа не само у Бугарској него и у Европи. Она је веома импресивно дрво, национално благо. Ово није први случај лома гране Бајкушеве муре. Ако погледамо стару историјску фотографију из 1914. године, која се чува у Музеју Шумарског универзитета, видећемо да се на дрвету виде гране којих тренутно нема. Старо дрво веома споро расте. Обично се у високим деловима крошње може формирати грана која веома споро расте. Гране које су годинама расле не могу бити брзо замењене."
Вековну мунику у месту "Бандерица" у Пирин планини открио је и први пут описао стручњак за шумарство Константин Бајкушев 1897. године, те је касније она добила име по њему – Бајкушева муника. Срећа и објективне околности заслужне су за очување дрвета у времену, објашњава доц. др Момчил Панајотов у интервјуу БНР и додаје да се у случајевима попут овога примећује и тзв. „парадокс дуговечности“:
"Дуговечно дрвеће обично расте у тежим условима. Када тражим старо дрвеће, тражим га у стеновитим пределима, на местима где је дрво да тако кажем имало потешкоће, али га је то учинило отпорнијим", каже Момчил Панајотов.
У току је истраживање Бајкушеве мунике – арбористи су помоћу савремене технике фотографисали дрво на различитим местима дуж стабла. Подаци ће бити анализовани како би се утврдило колико је шупљина и да ли дрво трули.
"Добро је да знамо што више о његовом стању, тим пре што је реч о дрвету које посети хиљаде људи годишње. Управа парка предузима веома добре мере за контролу приступа. Специјално за посетиоце изгражено је степениште са оградом, како се не би кретали по корењу дрвета, као што је то некада било. Надамо се да ће природни процеси омогућити да ово импресивно дрво још много година остане на свом месту."
Моликове и муникове шуме у Пирину су омиљене Момчилу Панајотову:
"Ове шуме су јединствене у светским размерама. Таквих шума има сасвим мало још у Албанији, Грчкој, Црној Гори… и то је то. Обожавам их, али волим и букове шуме у Старој планини, и неке шуме смрче у Рили и Родопима… Било би лепо да људи посете сва та места, како би видели колико је разноврсна наша природа."
У свету скоро да нема шума нетакнутих људском руком. Ипак, Бугарска је међу земљама са најбоље очуваним шумама у Европи, прецизира доц. Панајотов:
"Ја то свакако могу рећи, јер радим у многим од ових шума и са међународним тимовима упоређујемо податке. Букове шуме у Старој планини су најстарије те врсте у Европи. Могу ли се користити за разуман туризам? Одговор на ово питање је "да" и Бугарска је добар пример. У већини резервата имамо одобрене туристичке руте које нуде могућност за уживање у овим шумама. То привлачи више посетилаца, што је добро, јер локална заједница зависи од тога, а да би још више ценила шуму, мора да има и неку корист. Дивно је ући у такву шуму и знати да је она веома посебна. "
Извор: Интервју Константина Мравова из програма „Хоризонт“ БНР
Текст: Елена Каркаланова, Радио Бугарска
Превела: Албена Џерманова
Фотографиjе: БГНЕС, ltu.bg
Део наше земље који је у највећој опасности од поплава је север Бугарске. То показују подаци у оба сценарија за повећање просечних температура – за 3,9 и за 2,5 степени до 2100. године, према прогнозама Међувладиног панела о климатским променама при УН...
Један од симбола бугарског новинарства и интернационалиста Иван Гарелов напустио нас је у 81. години. Чувени телевизијски водитељ и аутор емисија политичког садржаја преминуо је јутрос у болници „Пирогов“ где је примљен средином јула због повреде мозга...
Не постоји тачна статистика о очекиваном броју шумских масива изгорелих у пожарима у нашој земљи овог лета. Према подацима Европског информационог система о шумским пожарима, у Бугарској се сваке године дешава око 600 таквих инцидената. Сваке..
Уочи почетка школске године, Фондација „Поклоните књигу“ прикупља свеске, патике за физичко васпитање, пернице, као и ранчеве пуне школског прибора за..
75,3% Бугара изјаснило се као православни хришћани, 9,9% - као муслимани, док 11% каже да нису религиозни. Остатак је подељен између мање распротрањених..
Бугарска у светској класификацији заузима друго место по конзумацији хлеба, док је Турска на првом месту, преноси БНТ, позивајући се на турски новински..