Този тип медиакратични системи бяха характерни за края на 20-и век. И това говори за специфичните отношения между големите пари, медиите и властта. Така Страхил Делийски, преподавател по политически комуникации и политическа антропология в СУ „Св. Климент Охридски“, коментира в предаването „Мрежата“ защо едно интервю с премиера се превърна в медийна тема.
„На равнището на принципите това е нормално, но ако влезем на равнището на нашата локална специфика, тогава нещата изглеждат малко по-различно. Освен че беше интересно от комуникационна и антропологична гледна точка, интервюто се превърна в медиен хит и с това, че говори Борисов. Но е притеснително през 2019 година в ЕС, да имаш за звезда в предаването си премиера. Този тип медиакратични системи бяха характерни за края на 20-и век. С навлизането на дигиталните технологии и социалните мрежи този тип телекрации бяха поразкъртени в света, но ние продължаваме да им даваме нашия принос. И това говори за специфичните отношения между големите пари, медиите и властта. Това е симбиоза между интересите на тези три ключови субекта в един социален и политически процес. Това е и ключът за разгадаване мистерията на българската телекрация.
Разбира се, не бива да пропускаме и личните характеристики на г-н Борисов, който обича да се гледа и да се слуша. А темата за медиите очевидно е леко болезнена за г-н Борисов, защото той не пропуска във всяко свое интервю да коментира, че разговорите за медийната среда и свободата на словото у нас са несъстоятелни. Но не е нужно да имаме цензура от класически тип, когато имаме концентрация на медии в ръцете на двама-трима едри бизнесмени, с които г-н Борисов явно поддържа очевидно добри отношения. Така всъщност работи съвременната медийна цензура – през собствеността и през редакционната политика.“
Българското национално радио и Българската академия на науките подписаха меморандум за сътрудничество в осъществяването на съвместни инициативи и популяризирането на научната дейност у нас. На церемонията присъстваха генералният директор на БНР Милен Митев , председателят на БАН акад. Юлиан Ревалски , директорът на програма "Христо Ботев"..
До 14 септември в Босилеград ще се проведе второто издание на фестивала "Дни на българското документално кино". Инициативата е на сдружение "ГЛАС" – Босилеград – в "Нашият ден" разказва Александър Димитров . Българите от малкия сръбски град ще се срещнат с вълнуващи киноразкази за музика, културни явления, спортни и житейски постижения и..
В "Нашият ден" гостува българската разследваща журналистка Мария Георгиева , която живее в Швеция и има дълъг професионален опит в международната медийна среда. Преди 2022 година Геогиева живее и работи в продължение на 8 години в Москва като кореспондент на шведски и международни медии. Като част от екипа на шведската обществена телевизия..
Запознаваме слушателите на Lege Artis с акцентите в 34-тия конгрес на Европейското респираторно общество . На телефонната линия на предаването директно от Виена се включва кореспондентът Наталия Маева – журналист, трансплантиран пациент, член на Европейската асоциация по пулмонална хипертония. Българското общество на пациентите с..
Днес (11 септември) в София ще се проведе пресконференция на тема "Неконтролирана хипертония – предизвикателства и решения" . В Lege Artis се включва проф. д-р Иво Петров , медицински директор и началник Клиника по кардиология и ангиология към Аджибадем Сити клиник УМБАЛ Сърдечно-съдов център, за да насочи вниманието към рисковете, свързани..
В епизод 554 "Трамвай по желание" среща своята публика с уникалния кърджалийски "глас на България" Мария Колева. За широката публика у нас Мария става..
Фондация "Аз съм София" с подкрепата на Столична община организира най-новия и най-голям градски столичен фестивал "Аз съм София" , като част от..
София е домакин на първия за България професионален уъркшоп по фламенко. Ръководител на уъркшопа е испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg