Плурализъм – една наглед лесна за произнасяне и осмисляне дума. Но както струпването на сонорни съгласни вероятно донякъде би ни затруднило да я кажем на глас, така и натрупването на явления като пропаганда, дезинформация и фалшиви новини около иначе простичката идея за "разнообразие от гледни точки" сериозно я усложняват. И не само я обезсилват в битката срещу войнствените диктатури, но и я обръщат срещу жадуващите мир демокрации.
Задача на журналистите е да я изкопчат от лапите на агресорите и да я поднесат на обществото в разбираем и достъпен вид. Така че отново да бъде отбранителен щит, но и градиво на свободния свят.
Именно с подобна цел предаването "Гласът на времето" по програма "Христо Ботев" обедини журналистически гласове, които макар че формално не влизат в разговор, всъщност участват в своеобразна виртуална дискусия. А обединяващото – това са професионализмът и съблюдаването на високи етични стандарти.
"Това, което правим аз и моите колеги винаги, е да гледаме критично и интервютата и материалите, които създаваме, винаги да включват събеседници, които могат да се аргументират правилно. И в желанието си да предоставят различна гледна точка да не забравят каква е обективната истина", посочи Петър Георгиев, репортер и редактор в предаването "Панорама" по БНТ.
Той също така обрисува и предизвикателствата в медийната среда, свързани с войната в Украйна: "В . С много подобни или абсолютно същите наративи. И със същата цел. Тоест и там руското влияние и руската пропаганда имат подобни измерения и се изразяват в едни и същи истории, които се разпространяват в обществото".
Петко Георгиев, един от основателите на предаването "12+3" по "Хоризонт", също предложи коментар в тази връзка: "Задълбочава се диктаторският характер на режима на Путин. Нещата са значително по-драматични в сравнение с предвоенния период, макар че тогава бяха на границата на драконовските мерки… Целта е инженерно да се произведе съгласие в руското общество с водената от руския диктатор политика – и вътрешна, и външна. Целта е да се манипулира съзнанието на хората и да се ограничи възможността им да изказват или да споделят каквито и да било критични мнения".
В такъв тип ситуация е логично понятия като свобода на словото да се проблематизират. Ирина Недева, водещ на "Хоризонт до обед" и председател на Асоциацията на европейските журналисти - България, изтъкна: "Когато се говори за равностойност на гледните точки, но се има предвид равностойност и едва ли не релативизъм между жертва и насилник, тогава обикновено хората, които казват: "Да чуем и гледната точка на насилника!", казват също: "Свобода на словото е да чуем защо някой извършва убийство или защо някой започва война".
Силвия Великова, водещ на "Преди всички" и "Политически НЕкоректно" по "Хоризонт" и носител на Голямата награда "Сирак Скитник" 2023, пък коментира темата за свободата на словото в по-широк контекст и назова разликата, която вижда в нея спрямо началото на прехода: "Според мен с развитието на пазарната икономика се разви и понятието свобода на словото. Днес човек преценява дали да упражнява правото си на свободно слово, много често преценявайки дали може да си го позволи – ако има да плаща кредити, ако има да прави кариера… Но и тогава, и сега свободата на словото е нещо, което ти трябва да искаш, да отстояваш и да се бориш за него. Другото е оправдание защо не можеш да го упражняваш".
На така очертаната проблематика около плурализма във време на война участниците в "Гласът на времето" дават възможни решения, които са свързани с отговори на въпроси като:
• Защо дигиталният маркетинг може да бъде в помощ на журналистиката?
• Какви са опасностите, но и възможностите на социалните мрежи?
• Какво е по-важно от трупането на информация днес?
Разберете от интригуващия и съдържателен епизод, който ще откриете в звуковия файл!
На 19 август 2024 г. приключи кампанията за набиране на кандидатури за училищни директори в България. С общо 481 свободни места в страната , въпросът дали има достатъчно подготвени и мотивирани кандидати за тези позиции предизвиква значителен интерес. В ефира на предаването "Нашият ден" Диян Стаматов , председател на Съюза на работодателите в..
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
Бразилия е толкова голяма, че е по-лесно да кажем с кои държави от Южна Америка не граничи, отколкото да изброим кои са ѝ съседки. Оказва се, че няма общо..
За първи път излиза двуезично издание на антологията на Пенчо Славейков "Немски поети". Тя има специално място в българския културен и..
На 19 август 2024 г. приключи кампанията за набиране на кандидатури за училищни директори в България. С общо 481 свободни места в страната , въпросът дали..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg