В условия на световна пандемия и изолация човек може да извади от себе си такива психични и творчески възможности, за които не е подозирал, че носи - убеден е преподавателят по философия в ППМГ "Акад. Иван Ценов" Враца Владислав Тодоров. Появата на коронавируса провокира учителя по философия да предложи на своите ученици да започнат да правят различни неща, които им харесват, а след като се върнат отново на училище да направят едно представяне на тема "Как преживях изолацията и какво успях да сътворя, как кризата ме промени и ми помогна да открия неподозираните страни в мен?".
"Самото понятие "криза" подсказва, че ние трябва нещо да променим и обикновено по време на кризи човечеството е правило своите скокове. И когато се получи това нещо, първият ден реших да предложа на учениците кой както прецени, кой как му дойде от душата и от сърцето, кой както може да извади от себе си това как чувства нещата. Тези, които могат да рисуват, нека да рисуват. Тези, които могат да снимат почнаха да си правят снимки всеки ден. Тези, които могат да пеят, са почнали да си измислят песнички или текстове, пише се и поезия. Идеята е, че един ден всичко това ще свърши. Няма нещо безкрайно в тази Вселена. В удобен момент децата да направят един вид като представяне. Кой как го е преживял, кой каква поука си е взел от това, какво му е отнело и какво му е дало. Идеята е такава да разкаже как е преживял това. Това ще остане за поколенията след това. Проблемът е с течение на времето това да не започне да избледнява, защото има вече умора. Идеята е това нагнетяване на неща отрицателно да се превърне в нещо положително, творческо такова.", обяснява Владислав Тодоров и допълва, че основната идея е негативното отношение да се превърне в творческо вдъхновение и да провокира появата на неподозирани таланти и качества в младите хора.
Подготовката на първокласник за учебната година е важен, но и скъп процес. Всяка есен семействата се сблъскват с предизвикателството да осигурят всичко необходими за детето си. Родителите обикновено търсят баланса между качеството и цената, за да гарантират, че децата им ще разполагат с всички нужни материали, без това да представлява..
В навечерието на първия учебен ден в "Думата имат старейшините" гостува 86-годишната Ангелина Младенова, която е била начален учител в училище "Любен Каравелов" във Видин. Тя е от белослатинското село Попица, но след като се омъжва се мести във видинското село Ивановци, където я намираме и днес. За себе си Ангелина Младенова казва, че е имала..
В мездренското село Върбешница няма незаконни сметища. Причината- кметът Магдалена Динкова обикаля селото и когато види, че някъде се чисти или се ремонтират къщите, казва на хората какъв е редът за изхвърляне на отпадъците и контролира дали се спазва начинът на изхвърлянето им. Преди 3-4 години нерегламентираното сметище било изчистено. "И..
Проблемът с незаконните битови и строителни сметища е изключително голям, за разлика от други населени места в страната, това установява народният представител Петър Петров, след като започва да обикаля област Монтана, от която е избран. "Стигало се е дотам, че се образуват незаконни сметища с години и те се виждат даже от сателитни..
В Център за изкуство, занаяти и етнография е превърнато старото и отдавна нефункциниращо училище в село Меляне, община Георги Дамяново. Инициативата е на Чавдар Антов, художник, дърворезбар, с когото сме ви срещали и преди. Благодарение на дългогодишните му грижи сградата на учебното заведение е спасена от разруха, каквато е съдбата на много..
"Близостта ражда презрение… и деца!" Не помня кой го беше казал, но е онова, за което първо се сетих, докато четях разказите от сборника „Жени без мъже“ на Анелия Гешева. А какво се ражда след презрението – когато една жена избере да остане само със себе си? Когато изгуби или съвсем умишлено пререже всички връзки? Раждат се истории, пълни..
Българската музика играе важна роля в живота на младите хора. Тя предоставя платформа за самоизразяване, идентификация и социална ангажираност. Въпреки влиянието на чуждестранната музика и глобалните тенденции, българската сцена е успяла да създаде собствено звучене и да стане част от културния живот на новото поколение, част от което са Филип Донков..