Трудно начало за правителството на Кирил Петков с натрупване на кризи и разминаване между очаквания и реалност. Това мнение изразяват анкетирани от БНР по повод първите 100 дни на кабинета.
Темата коментира в “Нашият ден“ журналистът Петко Георгиев:
“Рано е да се дава оценка на правителството. Стоте дни не са време за оценка, те са тези, които по класическия вариант на тази постановка би трябвало всички грешки на правителството да се прощават.
Виждаме един много различен стил на управление, който може да бъде тълкуван по различен начин. От една страна, може да бъде тълкуван като “слаб“, по нашите географски части това да си диалогичен, да си готов на компромиси, да търсиш възможност да се договориш дори с хора, с които не си на едно и също мнение, понякога се счита за “слабост“.
Това, което изглежда като слабост на това правителство, е възможно да му дава силата да оцелява, като се има предвид разнородният състав на коалицията.“
Войната в Украйна
“Най-сложният елемент, с който трябва да се справя кабинетът, са вътрешните противоречия по темата Украйна. Ясно е, че там от едната страна стоят ДБ, ПП и ИТН по някакъв начин, от другата страна – са БСП, които имат категорично различен подход по тази криза, но като правителство нямат алтернатива, освен да действат заедно.
Този подход е различен от това, с което българите са свикнали – да има един началник, който тропа по масата и казва на всички останали какво да правят и не търси диалог с никого, управлява силово.
Това е заблуда, която се задържа лесно в общественото мнение, че силовото управление е силно управление. Всъщност силното управление е това, което може да намира подкрепа сред разнородни членове на управляващото мнозинство, нещо, в което сегашното правителство все още не е убедително.
За мен отстъплението от необходимостта да се даде много по-категорично подкрепа на Украйна, включително с изпращането на въоръжение, е провал на правителството.
В България има едно малко, но политически активно и кресливо малцинство, което за мое лично изумление и на целия свят, продължава да поддържа Путин. Те са достатъчно кресливи, за да създават впечатлението, че са някаква голяма част от българското общество.
Демонстрацията снощи в София, както и преди това хилядите случаи на човешко действие и съчувствие и помощ за бежанците от Украйна, което категорично говори, че българското мнозинство е различно и не се различава от световното, осъждащо престъпленията, което иска тази война да свърши час по-скоро, но и справедливо.“
След арестите
“Това, което се случи в резултат на арестите на Борисов, Горанов и Арнаудова, е, че се изясни на чия страна в този спор е Прокуратурата и тя не е на страната на закона.
Излиза, че това е възможно. Имаме избирателно прилагане на закона и прокурори, които се държат като адвокати. Ясно е, че без промяна в Прокуратурата България не може да върви напред. Реална борба с корупцията не може да има.
Но подобна промяна не може да се прави с начина, по който МВР се опитва. Със средства, които са или на ръба, или от другата страна на закона. Това също е недопустимо.
Трябва да се промени така българското законодателство, че да не е възможно една институция да съществува без никакъв външен контрол от други институции и от гражданското общество. Има такава сентенция – “всяка власт корумпира, абсолютната корумпира абсолютно.
Не смятам, че трябва да възлагаме някакви надежди на обективно провеждане на разследване.
Възприемане на действия за изграждане на различен публичен образ на Прокуратурата и на Бойко Борисов е едно, търсене на истината и разследване на евентуално извършени престъпления е нещо съвсем друго.
Лично нямам никакви илюзии, че в този състав на Прокуратурата е възможно да се стигне до някакво обективно разследване. Това е структурен проблем, който трябва да бъде решен. Проблемът е, че за промяна на Конституцията в парламента никога няма да има конституционно мнозинство.“
Чуйте разговора в звуковия файл.
Българското национално радио и Българската академия на науките подписаха меморандум за сътрудничество в осъществяването на съвместни инициативи и популяризирането на научната дейност у нас. На церемонията присъстваха генералният директор на БНР Милен Митев , председателят на БАН акад. Юлиан Ревалски , директорът на програма "Христо Ботев"..
До 14 септември в Босилеград ще се проведе второто издание на фестивала "Дни на българското документално кино". Инициативата е на сдружение "ГЛАС" – Босилеград – в "Нашият ден" разказва Александър Димитров . Българите от малкия сръбски град ще се срещнат с вълнуващи киноразкази за музика, културни явления, спортни и житейски постижения и..
В "Нашият ден" гостува българската разследваща журналистка Мария Георгиева , която живее в Швеция и има дълъг професионален опит в международната медийна среда. Преди 2022 година Геогиева живее и работи в продължение на 8 години в Москва като кореспондент на шведски и международни медии. Като част от екипа на шведската обществена телевизия..
Запознаваме слушателите на Lege Artis с акцентите в 34-тия конгрес на Европейското респираторно общество . На телефонната линия на предаването директно от Виена се включва кореспондентът Наталия Маева – журналист, трансплантиран пациент, член на Европейската асоциация по пулмонална хипертония. Българското общество на пациентите с..
Днес (11 септември) в София ще се проведе пресконференция на тема "Неконтролирана хипертония – предизвикателства и решения" . В Lege Artis се включва проф. д-р Иво Петров , медицински директор и началник Клиника по кардиология и ангиология към Аджибадем Сити клиник УМБАЛ Сърдечно-съдов център, за да насочи вниманието към рисковете, свързани..
В епизод 554 "Трамвай по желание" среща своята публика с уникалния кърджалийски "глас на България" Мария Колева. За широката публика у нас Мария става..
Фондация "Аз съм София" с подкрепата на Столична община организира най-новия и най-голям градски столичен фестивал "Аз съм София" , като част от..
София е домакин на първия за България професионален уъркшоп по фламенко. Ръководител на уъркшопа е испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg