Има ли такъв език или не съществува? Или той вече съществува, но ние не желаем да съгласим с тази лъжа. Нали на този говор, с кавички и без кавички, вече близо век се лафи и пишува в Скопска Македония и тако ке биде и без нашето „майчинско“ съгласие? Това анахроничен проблем ли е, породен от времето на татко Сталин, или все още жив конфликт, премълчаван в нашите днешни медии?
Какво трябва да знаем за македонскиот язик и как трябва да постъпваме, когато ни се налага да публикуваме произведенията на македонските писатели, поети, критици, драматурзи? Това превод ли е или езикова транскрипция, адаптация?
Нашата официална позиция е ясна: македонският език не е език, а диалект на българския, писмено-регионална норма на българския, това „език“, създаден с декрет под диктовката на имперския руски комунизъм. Това е езиков, научен факт. Българската позиция е артикулирана ясно в официален документ на Института за български език, който е кодифициращ орган. Но практиката е друга – не са редки случаите, когато се прибягва до помощта на „преводач“, който да ни преведе през дебрите на македонскиот язик и да го сведе до книжовната ни норма.
Въобще има ли надежда някога да заровим томахавките на езиковия спор и кой в глобалния свят се вълнува от него?
Ето друго мнение в социалните мрежи: „Всичките беди на България от началото на миналия век са все заради тази пуста Македония. Болно не болно, има несправедливости, които не могат да бъдат поправени. И трябва да сме по-мъдри. Малко ли проблеми си имаме, та с македонските дивотии да се занимаваме.“
„Македонски език, не е трънски, родопски ... Нали признахме държавата Македония, тогава какво става с езика, с „македонската“, с Македонска Православна Църква … ще продължаваме да постъпваме избирателно?“ – пита друг.
Има ли подобен конфликт между германския и австрийския начин на изразяване, между португалския и бразилския, румънския и молдовския?
Събеседници: историкът Спас Ташев, бивш директор на българския културен център в Скопие, поетът и преводач Румен Стоянов, последователен радетел за чистота на все по-замърсения ни роден език, доц. д-р Ана Кочева, от Института за български език при БАН, Секция за българска диалектология и лингвистична география – научен сътрудник І ст. Тя е категорична: „Трябва да размислим дали нормализирането на един текст е въпрос само на пари, или и на лично и национално себеуважение и достойнство. Практиката изобилства от различни възможности – от нормализация, до превод от региолект на книжовен език или др.“ В предаването се включват и историкът проф. Пламен Павлов, академик в независимия граждански научен институт Българска академия на науките и изкуствата, проф. Григор Велев, академик в БАНИ и Султана Марковска..
Ако желаете да оставите коментар, посетете страницата на предаването във Фейсбук
Антарктида е една лаборатория за наука и въпросите, които ние като учени имаме, могат по- бързо да стигнат до своите отговори, заяви хидробиологът доц. Весела Евтимова. Тя е участвала в две експедиции. Всичко там докосва по особен начин сетивата и дава възможност на учените да развиват своите проучвания, сподели още тя. Антарктида – познатата и..
Американският социолог, един от най-известните представители на течението на транзитолозите, Самюъл Хънтингтън се сдоби със световна слава, след като изложи на бял свят теорията си за сблъсъка на цивилизациите. Хънтингтън излага прочутата си теза във връзка с настъплението на испаноезичните американци в южните щати на САЩ, но сякаш атентатът..
Олимпиадата отшумя и Париж отново се върна към нормалното си битие като град на любовта. Верона обаче упорито се домогва до романтичната титла. И има основание. Мястото е пропито със средновековна нежност и любов, бурни чувства и въздишки. И всяка година най-малко три милиона туристи се стичат тук, за да ги изпитат. Разбира се, всички се тълпят..
Англицизмът "инфлуенсър" значи "човек с влияние". Думата свързваме днес с виртуалното и с маркетинга, но забравяме, че субектите на влиянието и следващите ги, тоест последователите им, са съществували в човешкото общество винаги – и за добро, и за лошо. Сократ и Ницше, Толстой и Кант, нашите Вазов и Дънов – пророци и писатели, идеолози и политици –..
"Да се подобрявам, да се подобрявам, да се подобрявам..." Няколко пъти Николета Стойнова – ученичка от Американския колеж в София, повтаря тези думи докато разговаряме. Само след няколко дни тя ще бъде в 12 клас и с основание може да се каже, че е една от учениците, с които Колежът може да се гордее. Тя е лауреат от Националния конкурс "Млади..
В епизод 554 "Трамвай по желание" среща своята публика с уникалния кърджалийски "глас на България" Мария Колева. За широката публика у нас Мария става..
Фондация "Аз съм София" с подкрепата на Столична община организира най-новия и най-голям градски столичен фестивал "Аз съм София" , като част от..
София е домакин на първия за България професионален уъркшоп по фламенко. Ръководител на уъркшопа е испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg