Професионалната реализация на дипломираните висшисти в България ще се проследява и анализира, за да се постигне качествена връзка между образованието и обществените потребности, като се отчитат и изискванията на пазара на труда. Това предвижда споразумение между Министерството на образованието и науката и Европейската комисия.
"Проектът е двегодишен. Ще бъдат проследени две кохорти от студенти, завършили през академичната 2020/2021 година, както и дипломираните през академичната 2016/2017 година“, казва д-р Ивана Радонова, държавен експерт в дирекция "Висше образование" на Министерството на образованието и науката.
Държавите членки се ангажират да събират информация от висшисти и завършили професионално образование и обучение, която е сравнима на европейско ниво. В България за първи път се прави такъв вид проучване. Тук се включват и лицата, придобили степен на професионално образование и обучение. В момента тече втората фаза на проекта EUROGRADUATE, като в него са включени 16 европейски държави.
"Важно е да има обратна връзка какво се случва на пазара на труда през погледа на работодателя, но и през погледа на дипломираното лице", твърди д-р Ивана Радонова
Европейският проект е важен за отделните държави, но и за висшите училища, за да разберат по-добре силните и слабите страни на своите образователни системи. Това ще позволи набавянето на сравнителни доказателства за най-ефективните практики на преподаване, които допринасят за устойчива заетост. Също и да се запълнят празнотите в данните за пазара на труда на завършили висшисти, както и техният избор да се преместят в чужбина.
"На национално ниво ни е необходимо, за да можем да планираме субсидирания от държавата прием. Да насърчим обучението в приоритетни специалности, не само според конкретната администрация, но и спрямо пазара на труда и по този начин да се инвестира в качеството на висшето образование“, посочва експертът.
Ще бъде разработен механизъм в тясно сътрудничество с висшите училища чрез техните кариерни центрове. Той трябва да стане устойчив и да се прилага и в следващите години за всеки един завършил студент. Във висшето училище ще се получава индивидуалната информация, която е необходима, а в МОН ще пристига обобщена информация, въз основа на която ще се следи динамиката в търсенето и предлагането на пазара на труда. Необходимо е да се повиши видимостта на българските висши училища зад граница, допълва д-р Ивана Радонова.
Целия разказ на д-р Ивана Радонова можете да учете в звуковия файл.
През август предаването Lege Artis поставя акцент върху някои от най-интересните интервюта, излъчени през годината. Сред тях се откроява разговорът с Елисавета Котова , председател на Асоциацията на децата с диабет, която представи първата българска информационна платформа за подсладители – E-sladko. Целта на E-sladko е да информира хората за..
Колегата Ася Чанева, участник в лятното училище за разследващи репортажи на Балканската мрежа за разследваща журналистика (BIRN), сподели впечатленията си от обучението в ефира на предаването "Нашият ден". Тя се включи от Млини, селище близо до Дубровник, Хърватия, където се провежда 14-ото издание на престижното училище. В продължение на седмица..
Какво не се промени и какво днес е различно в Украйна – директно включване на Николета Атанасова в "Нашият ден" от Киев. Нагласата на хората е различна, заявява Атанасова. Докато един европеец яде кроасан и се чуди дали Украйна се нуждае от помощ, украинците загиват на фронта, изтъква журналистката. От дистанция нещата изглеждат винаги..
Д-р Христина Димитрова от Варна, позната на много хора със своята всеотдайна доброволческа работа с украински бежанци, за която беше отличена с наградата на платформата "Тайм хироус", продължава да разширява своя принос към обществото. Този път обаче тя привлича внимание в съвсем различна област – литературата. През пролетта д-р Димитрова беше..
През август предаването "Време за наука" насочва вниманието към някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината Едно от тях е разговорът с младия учен Богомил Пешев от Института по невробиология към БАН, който се фокусира върху ролята на стреса и как той може да бъде както вреден, така и полезен. Пешев обяснява, че стресът, макар и често..
Музеите на бъдещето – традиции, иновативни подходи и вдъхновяващи практики. Представяме новата магистърска програма "Съвременни музейни експозиции в..
Той е славист, поет, преподавател, преводач от български на украински език, общественик и член на УС на украинския ПЕН център. На телефонната линия на..
Реставрираната Байракли джамия в град Самоков беше домакин на първото издание на пленера "Нишките на времето", който се проведе от 13 август до 16..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg